KRISTÁLYTANI KÖZLEMÉNYEK. 
495 
I. Főleg a nagyobb kristályokat jellemzi az a c véglap szerint 
táblás kifejlődés, a mely pl. a budai baryt közönséges alakjára emlé¬ 
keztet, s a legegyszerűbb esetben csak az m és c combinatiójából áll. 
Ezekhez járulhat ezután az o (Öli) doma, gyakran úgy kifejlődve, hogy 
az m lapokkal egyensúlyban áll, s velük egy csúcsban találkozik. Ennek 
az eredménye egy piramis, a mely első tekintetre zavarba ejtheti a 
szemlélőt az orientálódásban. 
Az ilyen egyszerű combinatio azonban eléggé ritka. A legközönsé¬ 
gesebb alak az mcaoyzld lapokból áll, a melyekhez esetenkint a X (210) 
prizma igen keskeny csíkjai csatlakoznak; ezt a combinatiót tünteti fel 
az 1. ábra távlatilag, a 2. ábra b (OlO)-ra vetítve. 
II. A második változatnál már a d és l lapok jobban előtérbe 
lépnek az a és c rovására, s így a kristály közel elliptikus átmetszetet 
nyer (4. ábra). E lapok mellett , a 2(111) is, a mely az előbb csak kes¬ 
keny szegélyt képezett, nagyobbra fejlődik. A legállandóbb combinatio 
ennél a változatnál az mcaoyzldgyvX. 
III. A harmadik változaton az l (104) makrodoma az uralkodó 
alak, s ezáltal a kristály a brachjüengely irányában erősen kiékül, mint 
azt az 5. és 6. ábrában jeleztem. A prizma még inkább háttérbe szorul 
s helyette az o, y és z jutnak túlsúlyra. A g- 1, y-t ez esetben egyáltalán 
nem észlelhettem, s a v-t is rendesen a p pótolja. A [dz] övben is egy 
újabb forma, a p jelenik meg, a mely az előbbi esetekben nem szerepelt. 
A három féleségen észlelt összes alakokat csoportosítva tehát, a 
brokenhilli anglesit kristályformái a következők; 
c 
a 
m 
l 
l 
d 
o 
9 
y 
V 
(j. 
Q 
V 
( 001 ) 
( 100 ) 
( 110 ) 
( 210 ) 
(104) 
( 102 ) 
( 011 ) 
( 111 ) 
(113) 
( 122 ) 
( 212 ) 
(124) 
(342) 
(324) 
j- y égi apók, 
J prizmák, 
j orthodomák, 
klinodoma, 
piramisok. 
E kristályalakok közül y, o, y, l, d és a a legjobb lapokat tün¬ 
tetik fel; főleg a kisebb egyéneken tükörfényesek, teljesen simák. A többi 
lap mindig érdes, s köztük m leginkább, olyannyira, hogy egyes ese¬ 
tekben alig ad reflexet. Kivételt csak c képez, mert ez inkább rostos a 
