496 
Dì TOBORFFY ZOLTÁN 
makrotengely irányában. Hogy a mért szögértékek a Kokscharow tengely¬ 
arányából (a : b : c = 0*78516 : 1 : 1*28939) * számítottakkal mennyire 
egyeznek, annak feltüntetésére szolgáljon az alábbi néhány szögadat: 
Számított : 
Mért : 
cl 
001.104 
22°29 1 /V 
22°27' 
cd 
001.102 
39°23 Va' 
39°17V2' 
co 
001.011 
52 0 12 1 /*' 
00 
011 .0ÏÏ 
75°35Va ; 
75°28Vsd 
Xk 
210. 2Ï0 
42°52' 
42°30' ca 
mm 
110. 1Ï0 
76°16 Va 
75°44 
yy' 
122. Ï22 
53°25' 
53°24' 
zz' 
111 .111 
90°22' 
90°26' 
yo 
122.011 
26°43' 
26°47' 
zo 
111.011 
45°11' 
45°16' 
pz 
324. 111 
13°33' 
13°30' 
pm 
324.110 
36°48' 
36°24' 
pl 
324.102 
24°29' 
24°39' 
VQ 
122.342 
20°45' 
21°— 
mg 
110.342 
17°10' 
17°30' ca 
op 
011.124 
26°55' 
26°58' 
gy 
113.124 
11°39' 
11°42' 
mv 
110.212 
13°38' 
13°37' 
II. Sphalerit és calcit Bojezáról. 
Az erdélyi aranyterületre tett kirándulásom alkalmával a bojczai 
aranybánya igazgatóságának szívességéből néhány ásványdarabhoz ju¬ 
tottam, a melyek az ottani zöldkőandesit érczteléreiből származnak. 
Ezek közül hármat óhajtok itt ismertetni a rajtuk található csinos 
sphalerit- és calcit-kristályok miatt, a melyeknek feldolgozása folytán 
néhány újabb adattal járulhatok hazánk ásványainak ismeretéhez. 
Az egyik példány túlnyomóan érczekből áll. Alapja apró pirit- 
kristályokkal sűrűn behintett tömör quarc, a mely a felületen a pirittel 
egyetemben nagyobb, mintegy 2—3 mm. -es kristályokká fejlődött ki. 
Ezekre helyenkint skalenoéderes termetű, erősen rostozott s goniometrikus 
mérésre alkalmatlan chalkopiritek telepedtek. Az utóbbiaknál sokkal töké¬ 
letesebbek a velük egykorú galenit- és sphaleritkristályok, a melyek 
tükörfényes, jól kifejlődött lapjaikkal tűnnek ki. 
A galenit 2—3 mm.- es kristályai a közönséges hexaéder-oktaéder 
combinatiót mutatják, rendszerint egyensúlyban kifejlődött lapokkal. 
A sphalerit mennyiségre is felülmúlja a galenitet, de kristályai is 
nagyobbak, s helyenkint 7—8 mm. nagyságot érnek el. Színe a rod- 
* Min. Russi. 1853. 
