KRISTÁLYTANI KÖZLEMÉNYEK. 
497 
naiéra emlékeztető fekete, de egyes kristályok barnák, sőt egészen 
gyantasárgák is találkoznak. 
A goniometrikus mérés adatai szerint a combinatiót hordó főalak 
rendszerint-a p ± (lTl) negativ tetraéder, a melynek fényes lapjait az 
élekkel párhuzamos homályos sávok, háromszöges rajzok jellemzik. 
Csúcsait néha csak p (111) ellentetraëder teljesen sík lapjai tompítják 
le, rendszerint azonban a d (110) rhombtizenkettős, v (331) deltoiddode¬ 
kaéder és n (332) trigondodekaéder is résztvesz a combinatióban. Az 
idevonatkozó mérési adatok a következők : 
Számított : 
Mért : 
vp' 
111 . 1Ï1 = 70°31 '44" 
70°31' 
P d 
111.101 = 35°15'52" 
35°13' 
dv 
101.313= 13°i5'52" 
13°24' 
vp 
313.111 - 22°0'0" 
22 ° 0 ' 
vn 
313.322 = 18°50V 2 
I 8 V 2 0 ca 
pn 
111 .322 = 11°25V2 
IIV 2 0 ea 
A rhombtizenkettős és deltoiddodekaéder lapjai, mint a szögértékek 
igen jó egyezése is mutatja, simák és jól tükröznek, a háromszögtizen- 
kettőséi azonban erősen legömbölyödtek, s legtöbbször csak a [313.331]: 
és [113.133] övék metszéséből adódnak ki. 
A sphaleritkristályok alakját a tábla 7. rajzán ábrázoltam.* 
Mint utolsó képződmény a felsorolt ásványokra sárgásfehér dolomit 
rakódott le, az ismeretes, nyeregszerűen hajlott lapú apró rhomboé- 
derekben. 
A másik két gyűjtött darabon is ugyanezeket az ásványokat lel¬ 
hetjük fel, hasonló paragenetikus sorrendben, de azzal a különbséggel, 
hogy itt az érczek mennyisége elenyésző csekély s a kristályok zömét 
a quarc, dolomit s főleg az erre telepedett e altit alkotja. 
A calcit 10—12 mm. hosszú kristályai rendszerint tejfehérek, csak 
a csúcson átlátszók, s többnyire úgy fekszenek a dolomit rhomboéde- 
reken, hogy mindkét végükön kiképződhettek. 
A combinatiót alkotó kristályalakok a következők : 
M( 4041), e (0112), n (4153), r (10Ï1), £ (0445), y( 3251), (5273)? 
A főalak az M, a melynek lapjai mindig egyenetlenek s legöm- 
bölyödöttek, de azért kielégítő pontossággal mérhetők. Az e negativ 
rhomboëder M után a legnagyobb kiterjedésű. Mint apró tompítás mu¬ 
tatkozik az r, az [en] és [Mr] övék metszésében. A mindig jelen levő 
* A bojczai sphaleritről M. J. Ackner tesz már említést «Mineralogie Sieben¬ 
bürgens» czímű munkájában, de a kristály alakot nem részletezi. 
Annales Musei Nationalis Hungarici. V. 
32 
