Y. 
ANNALES MUSEI NATION ALIS HUNGARICL 
1907. 
KÉT GÖMÖRVÁRMEGYEI BARYTRÓL 
Dr. Zimányi Károly- tói. 
(XIII. tábla.) 
ÜBER ZWEI BARYTE VOM COMITATE GÖMÖR. 
Von Dr. Karl Zimányl 
(Tafel XIII.) 
Az alábbiakban közölt megfigyeléseim Dernőről és Alsó-Sajóról való 
kristályodott barytra vonatkoznak ; mind a két lelethelyről a kristályok 
egyszerűek, szépségük sem feltűnő, de hazánk barytjain éppen nem közön¬ 
séges kifejlődésük miatt figyelemre méltók. 
Derno vasérczbányáiban általában kevés ásvány fordul elő, az iro¬ 
dalomban 1 pedig alig találunk nehány adatot. Schmidt 2 említi, hogy 
1878-ban a Nyergeskő táján (Haraszt fölött), a Clementi' bányában a 
repedezett vaskő üregeiben a barytnak wolnyn nevű válfaját találták. A múlt 
1906. év nyarán Demon a pátvaskő-bányában szintén találtak barytot, 
a melynek egy példányát Krausz Nándor bányagondnok úr volt szíves 
nekem ottlétemkor a Magyar Nemzeti Muzeum ás vány gyűjteménye részére 
átadni. A szürkés- vagy sárgás-zöldszínű baryt a pátos siderit üregeiben 
részint közvetlenül a vasérczen, részint a quarcon ül, így az előfordulás, 
a mennyiben az anyakőzet ugyanaz, hasonló mint Dobsinán. 3 A kisérő 
ásványok quare, siderit, pyrit ; az elsőnek fehér vagy színtelen kris- 
tálykái többnyire eltorzultak, rövid oszloposak és m {lOll}, p{lOll) és 
^ {Olii] kombinácziói; egy nagyobb (15, 10, 3 mm.), az oszloplap sze¬ 
rint táblás bal kristályon még s{2TTl] jellegzően rostozott lapocskái is 
kifejlettek, belsejében vékony hematit-pikkelvek voltak láthatók. A lencse- 
alakúan görbült siderit rhomboéderek közt gyéren apró (0*5—1*5 mm.) 
1 Maderspach L.: Magyarország vasérczfekhelyei. Budapest, 1880. 57—741. — 
Melczer G. : Gömörmegye ásványai, -Rìsele G. : «Gömör és Kishont törv. egyesült 
vármegyék bányászati monográfiája.» Selmeczbánya 1907, czímű munka 538. lapján. 
2 Természetrajzi Füzetek. 1879. III. köt. 108. 1. 
:i Melczer G. : Baryt Dobsináról (Földtani Közlöny 1890. XXVI. köt. 321. 1.) 
