KÉT GÖMÖEVÁRMEGYEI BARYTROL. 
557 
pyrit kristálykák ülnek, vagy egyszerű pentagondodekaéderek e{210}, 
vagy ennek kombinácziói alárendelt hexaéder- és oktaédeilapokkal. 
A barytnak kristályai egyik végükkel felnőttek, néha egész hossza¬ 
ságukban ránőttek és ezek közt nagyon ritkán mind a két végükön ki- 
fejlődöttek is vannak. A kristályok méretei 1 mm. — 50 mm. közt vál¬ 
tozik, szélességük 0*5 mm. — 15 mm., vastagságuk 05—8 mm., három¬ 
szor, sőt nyolczszor is hosszabbak, mint szélesek. A nagy kristályok 
sötétebb színűek, átlátszatlanok vagy csak áttetszők, a kisebbek átlát¬ 
szók, világoszöldek, sárgásak, a legapróbbak csaknem teljesen színtele¬ 
nek; homokban óvatosan vörös izzásig hevítve, az átlátszók teljesen 
színtelenek lesznek, az áttetszők pedig fehérek. A kristályok mindig 
nyújtottak a rövid átló szerint, a kombinácziók egyszerűek, typusuk 
hosszúra nyúlt táblás, oszlopos vagy lándzsás, ezek az utóbbiak hason¬ 
lítanak némely aragonitra. (XIII. tábla 5—8. ábra.) Tizenhat megmért 
kristályon a következő alakokat állapítottam meg : 
a {100} l {210} 
b {010} o {011} 
e {001} d {102} 
m {110} 2 {111} 
Az uralkodó c {001 ], továbbá o {011} és egy brachypiramis lapjai 
nagyok, a többi alakoké alárendelt. A véglapon az erős rostozás pár¬ 
huzamos a hasadási prisma lapjaival, a mi nagyon tompa viczinális 
piramisoktól ered, sokszor az egész lap hosszában annak közepe táján 
egy tompa él vonul végig, azt tulajdonképen két vicinalis brachydoma- 
lapra osztva. Az o (011} dómalapjai egyenetlenek, sokszor durván rostosak 
[011.111], vagy [011.110] él irányában, ezenkívül kissé görbültek is. 
A lapok felületének ilyen minősége mellett a mérések ingadozók és 
olykor tetemesen eltérnek a számított értékektől. A többi lapocska mind 
sík és a {100} kivételével, a mely gyöngefényű vagy egészen érdes 
kitűnő fényű. 
Méréseim a következők : 
mérve : 
n 
számítva : 1 
d 
: d' = (102) : 
: (102) = 
102°lo' 
5 
o 
S'! 
O 
a 
: d = (100) : 
: (1(2) - 
51 7 
1 
51 8 32 
o 
: c = (011) : 
: (001) = 
52 20 
14 
52 43 8 
c 
: b = (001) : 
: (010) = 
90 8 
1 
90 0 0 
m 
: m' — (110) : 
: (110) =- 
78 21 
2 
78 22 26 
: 
: m = (210) : 
: (110) - 
17 40 
2 
17 0 40 
z : 
: c = (111) : 
: (001) J 
64 17 
2 
64 18 43 
2 
: o = (111) : 
: (011) U 
44 15 
1 
44 18.20 
1 Helmhacker, E. : Über Baryte des eisensteinführenden Untersilur’s etc. 
(Denkschriften d. k. Akad. d. Wissen. 1872. XXXII. köt. 30. 1.) 
