558 
Dü Z IMÁN Y I KÁROLY 
A lándzsa-alakú kristályokon az o {011} lapjai lassankint egy gör¬ 
bült lapú, elnyúlt brachypiramisba mennek át, ezek hasonlítanak a miesi 
barytok Y. typusára, 1 a mennyiben a különböző kristályokon más és 
más a jelük, az [o : c] éleket pedig többször keskeny, ugyancsak gör¬ 
bült dóm alapok tompítják (5. és 6. ábra), a melyek szintén egy brachy¬ 
piramisba mennek át és az uralkodó piramisnak a véglappal képezett 
éleit módosítják. Ezek a piramisok [Oil : 111 = OlT], vagy [Oil : 110 = T IT] 
övben fekszenek, a lándzsa-alakú kristályoknál elnyúltabbak, ha a táb¬ 
lásakon is kifejlettek, csak alárendelt szerepük van és nem annyira el¬ 
nyúltak (XIII. tábla, 4. ábra). Az alább közölt néhány közelítő mérés¬ 
ből valamely közel álló egyszerűbb piramis jelét vezettem le, mivel a 
komplikáltabb jeleknek, mint {4.13 . 13}, (2 . 11 . 11}, (3.11.8} és 
(3.28.25} ilyen közelítő méréseknél épen semmi jelentőségük nincs. 
A domák közül |025}-alakot Hamberg 2 3 a harstigeni baryton figyelte 
meg, szintén mint keskeny tompító lapot és hajtását csak közelítően 
mérhette. 
mérve : 
számítva 
(015) : 
(001) = 15°22' ca. 
14°43' 
(025) : 
: (001) = 28 7 « 
27 43 
(057) : 
: (001) = 43 % « 
43 10 
(133) : 
: (011) = 16 42 '« 
18 1 
(133) : 
(001) = 51 56 « 
54 50 
(155) : 
(Oil) — 10 5 « 
11 3 
(143) : 
: (001) = 62 13 ' « 
61 32 
(143) : 
: (011) ’= 10 56 « 
14 6 
(198) : 
: (102) = 113 47 « 
113 32 
A XIII. tábla 1—4. ábráin nehány jól kifejlett kristályt, az 5—8. 
rajzokban pedig a kombinácziók typusának feltüntetésére nehány nyárs¬ 
alakú kristályt a meg nem határozható brachypiramisokkal láthatunk. 
Kérésemre Loczka József m. nemzeti múzeumi igazgatóőr úr a 
barytot megvizsgálta és kevés Ca-1 mutathatott ki benne, >Sr-t azonban 
spektroskoposan sem konstatálhatott, 
Alsó-Sajóról a cinnabaritot kisérő leveles vagy pátos baryt előfor¬ 
dulása eléggé ismeretes Esmark, 8 Beudant 4 és Cotta 5 * leírásaiból; ritkán 
1 Bulletin internat, de l’Académie des Sciences de Bohème. 1905. X. köt. 19. 1. 
2 Geol. Fören. Förh. 1889. XI. köt. 25—32. 1. és 212—237. 1. 
3 Esmark, J. : Kurze Beschreibung einer mineralog. Reise durch Ungarn etc. 
Freiberg, 1798. 189—190. 1. 
4 Beudant, F. S. : Voyage minéral, et géol. en Hongrie. Paris, 1822. II. köt. 
83—84 1. 
5 Cotta, B. v. und Fellenberg, E. y.: Die Erzlagerstätten Ungarns etc. 
Freiberg, 1862. 121. 1. 
