330 MOESZ GUSZTÁV • '■ ; 
A levélnyél légtartói nagyok; az alsó epidermistől á felsőig ter¬ 
jednek, egymástól pedig vékony, egy sejtrétegből álló választófalak által 
különülnek el. Kisebb légtartók csak a középső eret alkotó nyaláb fölött 
és alatt vannak. A légtartók alakja hosszúkás hatszög. A levélnyél csú¬ 
csán levő légtartók belenyúlnak a sertékbe, hol hosszú, keskeny alakot 
öltenek. A sertéknek tehát azonos anatómiai szerkezete van, mint a 
levélnyélnek. De vannak közöttük különbségek is. A sertéknek nincs 
nyalábjuk, a nyélnek van ; a sertéknek fürészfogakhoz hasonló kiemel¬ 
kedő epidermis sejtjeik vannak, a nyélen ezek nincsenek meg. 
Az Aldrovanda anatómiai szerkezetének részletezésére nem terjesz¬ 
kedem ki. Cohn (1850), Caspary (1859, 1862), Schenck (1886) és Kenner 
(1904) kimerítően foglalkoznak vele. 
A brassói Aldrovandd-1 — bár 4 éven át figyeltem meg — virá¬ 
gozni nem láttam. Ascherson (1883) írja, hogy a paarst ein i tó, a 
c y st o c h 1 e b i tó és a Lindau melletti Wasserburger Bühl 
Aldrovandd- ja nem virágzik. A brassói Aldrovanda is társul szegődik 
e nem virágzókhoz. Egy ízben mégis akadtam oly egyénre, melynek 
bimbója is volt. De ez a bimbó sohasem fakaszthatott volna virágot, 
mert a hátulsó örvök rothadása már a bimbó levélörvéhez ért. Elrot¬ 
hadt volna a hozzátartozó levélörvvel együtt. 
Az Aldrovanda , hogy fennmaradását biztosítsa, nem is szorult arra, 
hogy virágzás útján szaporodjék. Hiszen kedvező körülmények között 
örökéletűnek mondható. Gyökere nincs. A növény régebbi levélörvei a 
hátulsó szárral együtt elrothadnak, a szár elején azonban mindig újabb 
és újabb levélörvök keletkeznek. Ágakat is fejleszt. A l’Ilet-i Aldrovanda 
Va méter hosszú szára 7—8 ágat is fejleszt ! Az ágak későbben levál¬ 
nak az anyatörzsről és önálló életet folytatnak. Ha beköszönt a hide¬ 
gebb idő, a növény élete csak annyiban változik, hogy legfiatalabb levél¬ 
örvei szorosan egymásra borulnak, úgynevezett téli rügyet alkotnak. Mele¬ 
gebb éghajlat alatt nem fejleszt téli rügyet. (Seybold 1852, Boxbourgh 
1832.) 
A mi Aldrovandd- nk tavasszal új és újabb levélörvök fejlesztése 
útján ismét a nyári alakot hozza létre. 
Érdekelt az a kérdés, mily gyorsasággal történik ez a növekedés? 
Jól tudom, hogy ezt a kérdést csakis a szabadban végzett megfigyelés¬ 
sel lehetne eldönteni. De ezt nem tehettem meg. A növekedést a szo¬ 
bában ugyan, de frissen haza hozott növényeken figyeltem meg, melyek¬ 
nek a rügyön kívül még csak 4—6 levélörvük volt. 
Öt darabbal kísérleteztem. 
