338 
MOESZ GUSZTÁV 
A magház 1*7—2*1 mm. hosszú. Diels könyvében: 2*0—2*5 mm. 
A rétyi Nyír Aidrovanclá ján a porzók rövidebbek a magháznál. Ebben 
tér el a rétyi Aldrovanda más, eddig jobban ismert Aldrovandá- tói, 
mert ezeknél (Diels, Makino, salumi és kara-ormani Aldrovanda) a 
porzók hosszabbak a magháznál. 
A magház tetején foglal helyet az öt bibeszál. Ezeknek többkarélyú 
kiterült bibéjük van. A bibe karélyai közt mélyen, a bibeszál % részéig 
érő tölcsérszerű nyílás van. 
A bibeszál hossza a bibével együtt 1 mm. DiELs-nél cca 2 mm. 
Az Aldrovandá-Yol sokan foglalkoztak, de virágjáról még sincs 
elég adatunk. Ennek oka, hogy élő virágát csak kevesen látták. Hogy 
a rétyi Aldrovanda virágjának szerkezetéről helyes képet nyújtsak, 
összehasonlításúl kijegyeztem Diels általános méreteit és Makino ada¬ 
tait a japáni Aldrovandá- ról. Többet nem találtam az irodalomban. 
Ezért herbáriumi példányokon lemértem még a jalurni és a kara-ormani 
Aldrovanda virágrészeinek méreteit is. 
Az összehasonlításból kitűnt, hogy a rétyi Aldrovanda porzói 
rövidebbek a magháznál. Erről már szóltam. 
Kitűnt az is, hogy a japáni Aldrovanda csészelevelei rövideb¬ 
bek, mint az európai Aldrovandá-é. Kár, hogy Makino éppen a csésze¬ 
levelek hosszát nem közli. Egymás mellé rajzolta azonban a csésze és 
a sziromlevelet és úgy ebből, mint egyéb rajzaiból, melyek hűek és 
pontosak, jól kivehető a csészelevelek rövidsége. 
Végre úgy látszik, hogy Diels a kelleténél nagyobbra vette az 
Aldrovanda virágrészeinek átlagos méreteit. Nem mondja sehol, mely 
növények vizsgálata alapján állapította meg a méreteket. 
Virágzás idejében a csésze és a párta levelei nem terülnek ki, ha¬ 
nem többé-kevésbbé összeborulva maradnak. (V. tábla, 11. és 13. ábra.) 
így figyelte ezt meg már Allioni (1785) és Pollini (1824) is. Annál 
érdekesebb, hogy Makino a japáni Aldrovandá -n ellenkező viselke¬ 
dést tapasztalt. Ugyanis 1905-ben ezt írja: «Nálunk a virág rend¬ 
szerint kiterül és a szirmok nincsenek süvegszerűen egymás felé bo¬ 
rulva. » 
A bibeszálak mozgását az V. táblán három ábrában mutatom be. 
Az 5. ábra a bibeszálaknak azt a helyzetét ábrázolja, midőn ívesen meg¬ 
hajolva, bibéiket egymásfelé mutatják. így találjuk őket a bimbóban. 
Majd kiegyenesednek és egymástól eltávolodnak. Ez a mozgás addig 
tart, míg egészen vízszintes helyzetbe nem kerülnek. E mozgás czélja, 
hogy a bibék közelebb jussanak az alacsony porzókhoz. A bibeszálak¬ 
nak ezt a helyzetét a 6. ábra mutatja. Majd felfelé emelkedve, erős 
görbüléssel egymásfelé hajlanak. A bibék mélyen lenyomva, lefelé néz- 
