AZ ALDROVANDA VESICULOSA ISMERETÉHEZ. 
367 
1873. Stein B. : Über die Reizbarkeit der Blätter von Aldrovandia vesiculosa. 
(Yerhandl. d. bot. Yer. der Prov. Brandenburg. Berlin, p. XXVI.) 
Találta 1871-ben Proskau mellett a neuhammeri tóban és 1873-ban Ryb- 
nick mellett, a niedobschützi Mühlteich tóban. Mindkét helyen virágzásban. 
Ez értekezés legjelentékenyebb része az, melyben a levéllemezek érzékeny¬ 
ségéről ír. Érintésre a lemez két fele becsukódik. 24—36 óra kell, míg ismét 
széjjelnyílik. Hideg vízben a lemezek csukva maradnak. Legérzékenyebbek 
27—30° R-nál. 
1874. Stein B. : Über die Reizbarkeit der Blätter der Aldrovandia. (Bot. Zeit, 
p. 389.) 
Tartalma mint a megelőzőnek. 
1875. Cohn Férd. : Über die Function der Blasen von Aldrovanda und Utri¬ 
cularia. (Beiträge zur Biologie der Pflanzen. Breslau.) 
Alapvető vizsgálat a levelek érzékenységéről és rovarfogó képességéről. 
Elősorolja azokat a parányi vízi állatkákat, melyeket az Aldrovanda levél¬ 
lemezében talált. A mint az Aldrovandá- 1 szűrt vízből Cyprisektől hemzsegő 
vízbe tette, a levéllemezek gyorsan megteltek Cyprisekkel. Hogy az Aldro¬ 
vanda mirigyei választanak-e ki emésztőnedvet, nem tudja megmondani. 
A nagyobb állatokat a levél lemeze összenyomja. Az állat elhal és végül 
csak pánczélja marad vissza. A kisebb állatok nem nyomódnak össze, de 
azért ők is elhalnak. Hogy az Aldrovanda a rovarokat táplálékul használja, 
valószínű, mert gyökere nincs. 
« Darwin Ch. : Insectivorus Plants. London. 
Ismerteti Cohn kísérleteit a szűrt és a Cyprisekkel telt vízbe tett Aldro- 
vandá-YsA. Leírja a lemez szőrképleteit. Előadja saját kísérleteit, melyeket 
húslével és húgyanyaggal végzett. Darwin szerint a négyágú szőrök, a miri¬ 
gyek és a lemez szélén álló fogak egyformán képesek a tápanyag felszívására. 
A hosszú ízelt szőrök, érző szőrök, érintésre ők idézik elő a lemez két 
felének bezáródását. Hogy a mirigyek emésztőnedvet is választanak ki, az 
valószínű. 
Leírja a var. australis-t Queenslandból és a var. verticillata-t Kalkuttából. 
« Kerner A. : Die Yegetationsverhältnisse des mittleren und östlichen 
Ungarns und angrenzenden Siebenbürgens. Innsbruck, p. 54. 
Új adatot nem tartalmaz. 
1875— 6. Rees und Will H. : Einige Bemerkungen über «fleischfressende» 
Pflanzen. (Sitzungsber. d. phys. med. Soc. zu Erlangen. Heft 8. Ref. 
Just’s Bot. Jahresber. 1876. p. 934.) 
1876. Bâillon H. : Dictionnaire de Botanique. Paris. I. p. 93. 
Rövid leírás és a széthasadó termés rajza. 
« Duval- Jouve: Note sur quelques plantes dites insectivores. (Bull, de la 
Soc. Bot. de France, p. 130.) 
