AZ ALDROVANDA VESICULOSA ISMERETÉHEZ. 
369 
1879. Oels W. : Vergleichende Anatomie der Droseraceen. (Inauguration Disser¬ 
tation. Liegnitz.) 
Az Aldrovanclá- ról újat nem mond. 
1880. Baenitz C. : Handbuch der Botanik. Berlin, p. 69. 
Az Aldrovanda hosszaságát csak 4—5 cm.-re teszi. 
1881. Borbás V. : Békés vármegye flórája. (Értekezések a természettudományok 
köréből, p. 90.) 
Aldrovanda a Berettyó-Sárrét levezető csatornájában Füzes-Gyarmat mel¬ 
lett. Az Új-Kőrösben elég bőven. (1881-ben.) 
« Oborny Ad.: Flora von Mähren und Őst. Schlesien, Brünn. IL p. 1143. 
Az Aldrovanda előfordulása : Bulich, Teschen mellett és Kancow, a Visz¬ 
tula mellett. Szirma fehér. 
« Uechtritz Rúd. v. : Resultate der Durchforschung der schles. Phæro- 
gamen-Flora im Jahre 1881. (59. Jahresber. d. Schles. Ges. für vaterl. 
Cui tur. Breslau. 1882. p. 325.) 
Az Aldrovandá- 1 a Proskau melletti Przyschetz-ből említi. 
1882. Arcangeli Giov. : Compendio della Flora Italiana. Torino, p. 79. 
Rövid leírás. 
« Brochon : Résultat d’une excursion botanique à Lacanau. (Actes de la 
Soc. Linn. de Bordeaux, p. XLV.) 
Közli, hogy La Canau-ban Aldrovandá- 1 talált. 
« Caspary Rob. : Bericht über die Untersuchungen der Seen der Kreise 
Graudenz, Kulm und Thorn. 1882. (Schriften der Phys. Öcon. Ges. zu 
Königsberg. 1883. Jahrgang 24. Abtheil. I. p. 83. Refer. : Just’s Jahres¬ 
ber. 1883. IL p. 280.) 
Több mint 250 tavat és tócsát vizsgált, ezek közül a czystochlebi tóban 
Aldrovandá- ra akadt. Nem virágzott. 
« Scheppig C. : Correspondenz aus Berlin. (Österr. Bot. Zeitschr. XXXII. 
p. 378.) 
Közli, hogy a paarsteini tóban Aldrovandá- 1 talált. Nem virágzott. 
« Willkomm Mór. : Führer in das Reich der Pflanzen Deutschlands, 
Österreichs und der Schweiz, p. 805. 
A czímben megjelölt területről már tíz termőhelyet említ. Párta fehér. 
1883. Ascherson P. előadása az Aldrovanda előfordulásáról Brandenburgban és 
általában földrajzi elterjedéséről. (Verh. der Bot. Ver. der Prov. Bran¬ 
denburg. p. 58.) 
Miután az Aldrovandá- nak a paarsteini tóban és a czystochlebi tóban 
történt felfedezéséről szólt, rátér arra, hogy de Bary 1879-ben Lindau és 
Annales Musei Nationalis Hungarici. V. 24 
