370 
MOESZ GUSZTÁV 
Wasserburg között a bodeni tó közelében is megtalálta. Virága sem ekkor, 
sem a következő esztendőben nem volt. 
Menz mellől, az ottani vízépítkezések miatt kipusztult. 1880-ban már 
nem volt ott található. Felemlíti továbbá, hogy Schweinfürth 1869-ben 
Középafrikában a Bahr-el-Rhasal-ban (bizonyára : Ghasal) és Müller Ausz¬ 
tráliában, Rockhampton város közelében is találta. 
1883. Emery A. : A növények élete. Budapest, p. 509 et 751. 
Az Aldrovanda magyar termőhelyei is fel vannak sorolva. A drávamelléki 
termőhelyről nincs említés. 
« Leünis J. : Synopsis der Pflanzenkunde. Hannover. I. p. 773. 
A szerző szerint az Aldrovandá- 1 vízi madarak terjesztik. 
« Schaarschmidt Gy. : Fragmenta phycologiæ Bosniaco-serbiæ. (Magyar 
Növ. Lapok. p. 34.) 
«A szerb algákat PANCSics-től gyűjtött Aldrovandia vesiculosa herbarium 
példányairól lemosott iszapban találtam». 
« Schlechtendal-Hallier : Flora von Deutschland. Gera-Untermhaus. Bd. 
13. p. 142. 
Rövid leírás. Ugyanazon hibás ábra, mint Reichenbach Icones -ében. 
1884. Brandza Demetriu : Vegetatiunea Dobrogei. Bucuresci. p. 28 et 32. 
A Duna deltájából Aldrovandá- 1 és Nymphaea candida Presl.-í közöl. 
« Gandoger Mich. : Flora Europæ, terrarum que adjacentium. Parisiis. 
Tomus. III. p. 173. 
Az Aldrovanda vesiculosa L. fajt kilencz kis fajra osztja. Csak az olasz, 
franczia és a szerbiai előfordulásokat ismeri. 
« Pancic Jós.: Dodatak «Fiori Knezevine Srbije». Beograd, p. 114. 
Szerbiában Makis-nál Belgrád közelében terem. 
1885. Leünis J. : Synopsis der Pflanzenkunde. Hannover. IL p. 415. 
A párta fehér. 
1886. Foucaud J.: Flore de l’Ouest de la France. Nantes. (Refer.: Just’s 
Jahresbericht. II. p. 450.) 
« Korzschinsky : Über die Samen der Aldrovandia vesiculosa. (Bot. Cen¬ 
tralblatt. Bd. XXVII. p. 302.) 
Fontos munka, mert az Aldrovanda érett magva és annak csírázása itt 
van legelőször leírva és lerajzolva. Vizsgálatait azon az anyagon végezte, 
melyet 1883 augusztus 4-én fedezett fel a Volga torkolatában a Kolisno 
mocsárban, Astrachantól 40 wersztnyire délkeleti irányban. Vizsgálatai alap¬ 
ján azt következteti, hogy az Aldrovanda genus fiatalabb a Droserá- nál, 
mert csirájának gyököcskéje van, míg például a hasonló viszonyok között 
élő Utriculariá-nsAí nincs. 
