AZ ALDROVANDA VESICULOSA ISMERETÉHEZ. 
371 
1886. Schenck H. : Die Biologie der Wassergewächse. Bonn. 
Igen jó munka, mely az Aldrovanda biológiájáról is elég részletesen szól. 
« Schenck H. : Vergleichende Anatomie der submer sen Gewächse. Cassel. 
Jeles munka, mely az Aldrovanda anatómiáját is kimerítően tárgyalja. 
CASPARY-val ellentétben azt állítja, hogy az Aldrovandá- nak igenis van epi- 
dermise és vannak rostás edényei is. 
« Uechteitz R. : Resultate der Durchforschung der schles. Phaneragamen- 
flora im Jahre 1885. (Jahresber. d. schles. Ges. vaterl. Kultur. Breslau. 
p. 216.) 
Aldrovanda vesiculosa Rybnick-en, Pohlom-nál két tóban találta Migula 
tanuló. Gyéren. 
1887. Korzschinsky : Materiali k geografli, morfologii i biologii Aldrovandia 
vesiculosa L. (Trudy Obstsh. Estestv. pri lmp. Kasansk. Univers. XVII.) 
A szerző az Aldrovandá- 1 1883-ban találta a Volga torkolatában a Ko- 
lisno és a Baranovszka mocsarakban. Részletesen tárgyalja az Aldro¬ 
vanda előfordulási viszonyait. A harmadkori gazdag vízi flóra maradvá¬ 
nyának tekinti. A jégkorszak Déleurópába és Ázsiába szorította, majd a 
mostani korszak elején újból benépesítette Európát, de jelenleg ismét pusz¬ 
tul, helyet engedve alkalmazkodóbb vízi növényeknek. Sporadikus előfor¬ 
dulását csakis így magyarázhatjuk. Nézetét analog esetekkel támogatja és 
különös részletességgel ismerteti a Trapa natans történetét. 
Nagy figyelemmel vizsgálja a különbséget, mely a virágos és a meddő 
levélörvök közt van. Erre vonatkozólag táblázatot is állít Össze. A virágos 
levélörv tulajdonképen kettős örv, melynek nem minden levelének fejlődött 
ki a lemeze, azaz bogárfogó kelepczéje. A lemez elsatnyulása nyilván arra 
vezethető vissza, hogy a virágos örvök élettevékenységének nagy része a 
gyümölcsözésre, szaporodásra használtatik fel, nem pedig a táplálkozásra. 
Megerősíti Bentham és Hooker megfigyelését, mert ő is látta, hogy a 
portokok érintkezésben állanak a bibékkel, a pollenszemek már az antherában 
csiráznak ki, még akkor, mikor a virág ki sincs nyílva. A magabeporzódás 
ellenére, a magrügyek legnagyobb része termékenyítetlen marad. A magrügy 
megdagad ugyan, de embryot nem fejleszt. így keletkeznek azok a termés¬ 
alakok, melyeket Caspary «hamis termés»-eknek nevez. Leírja és le is raj¬ 
zolja a mag szerkezetét. 
1888. Bâillon: Histoire des Plantes. IX. p. 233. 
« — Wer hat die insektenfressenden Eigenschaften der Pflanzen ent¬ 
deckt, und wie viele und welche Pflanzenarten in Deutschland gehören 
zu den insektenfressenden ? (Naturwiss. Wochenschrift. Nr. 5. p. 39.) 
« — Die sporadische Verbreitung von Aldrovandia vesiculosa. (Natur. 
XXXVII. p. 650. Refer. : Just’s Bot. Jahresber. 1888. IL 62.) 
Az ismeretlen szerző Korzschinsky nézetét vallja. Az Aldrovanda ki¬ 
veszőben van és csak a sások és nádasok sűrűségében küzködik még a meg¬ 
élhetésért. 
24 * 
