AZ ALDROVANDA VESICULOSA ISMERETÉHEZ. 
373 
1893. Marino T. : Notes on Japanese Plants. XIX. (Botanical Magazine VII. 
Tokyo, p. 285. tab. XI.) 
Aldrovanda vesiculosa var. verticillata Darw. = Aldrovanda verticillata 
Roxb. = Aldrovanda vesiculosa Hook, et Thomson. Az angol szöveg igen 
rövid, de a táblán számos, igen jól sikerült ábra mutatja a japán Aldrovanda 
különböző részleteit. Legfeltűnőbb a csésze rövidsége. Az Aldrovanda teljes 
képe az irodalomban található ábrák között a legjobb. 
« Raciborsky M. : Über die Inhaltskörper der Myriophyllum trichome. 
(Berichte der Deutschen Bot. Ges. Bd. XI. p. 348.) 
Az Aldrovanda fiatal levelének többsejtű és kétágú szőreiben közelebbről 
meg nem elemezhető glycosoid anyag van. 
1893 — 94. Patschosky Jos. : Skizze der Flora der Umgebungen von Perejaslav, 
Gouv. Poltawa. (Denkschr. Natf. Ges. XIII. p. 63. Refer. : Just’s Bot. 
Jahresber. 1896. IL p. 208.) 
Orosz munka. Új adat : a tavakban Aldrovanda. 
1894. Acloque A. : Flore de France, p. 129. 
Genuskülönbség Aldrovanda és Drosera közt : Aldrovanda virágai levél- 
hónaljiak, Drosera virágai nem levélhónaljiak. 
« Constantin P. : Le monde des Plantes. Paris. p. 755. 
Planchon leírását közli. 
« Loew E. : Blüthenbiologische Floristik. Stuttgart, p. 195. 
A virág magabeporzódásáról ír, de újat nem mond. 
« Schilling A. J. : Anatomisch-biologische Untersuchungen über die 
Schleimbildung der Wasserpflanzen. (Flora, p. 319.) 
Az Aldrovanda rövidszárú, két és négyágú szőrei nyálkát választanak ki. 
« Schumann K. : Lehrbuch der systematischen Botanik. Stuttgart, p. 366. 
Az Aldrovanda úgy látszik terjeszkedőben van. 
1895. Albow N. : Enumeratio Plantarum Transcaucasiæ occidentalis. (Trudy 
Tifìiszkago Botanicseszkago sada. I. p. 94.) 
Megtalálta az Aldrovanda- 1 a Kaukázus vidékén a Kuban folyó torkolatában. 
« Karsten H. : Flora von Deutschland, Österreich und Schweiz. Gera- 
Untermhaus. II. Auflage, p. 179. 
Pártája fehér. 
1896. Formánek Ed. : Kvëtana Moravy a rakouského Slezska. Praze. II. p. 1349. 
Az Aldrovanda előfordulása : Bulich, Teschen mellett és Kanców, a Visz¬ 
tula mellett. Szirma fehér. 
« 
Haberlandt G. : Physiologische Pflanzenanatomie. Leipzig, p. 480. 
