876 
MOESZ GUSZTÁV 
1902. CoNWENTz : Die Gefährdung der Flora der Moore. (Prometheus XIII. 
p. 161.) 
Az egykor terjedelmes lápok a kultúra következtében tünedeznek és ennek 
folytán sok érdekes és ritka növény már el is tűnt. így Nyugat-Poroszország- 
ból végleg kipusztult a Primula farinosa, a Trapa natans és a czystochlebi 
tóból az Aldrovanda vesiculosa , melynek felkeresésére a nyugatporoszországi 
bot.-zool. társaság 1901-ben expedicziót is szervezett. Az Aldrovandá-t azon¬ 
ban már nem találták. Az egykori tó, miután vizét lecsapolták, száraz 
területté kezd alakulni. 
1902. Hope C. W. : The «sadd» of the upper Nile: it Botany with that of 
similar obstructions in Bengal and American waters. (Ann. bot. XYI. 
p. 495.) 
Khartumtól délre 435 angol mérföldre Bahr-el-Dshebel-ben nagy hajózási 
akadály a «sadd». Ez az akadály 250 angol mérföld hosszúságban tart. 
A «sadd» alkotórészei a papyrus és az «umsoof», a gyökerekhez tapadó 
földdel együtt. Az «umsoof» növényei : az Azolla, Utricularia, Ottelia , Vossia 
procera (= umsoof), Phragmites communis, Pistia, Aldrovanda, Ceratopteris, 
Cyperus colymbetes és Cyperus nudicaulis. 
« Moesz G. : Brassó állóvizeinek mikroszkopikus növényzete. Brassó, p. 31. 
A brassói Aldrovanda itt van először felemlítve, mint a Fortyogó-mocsár 
hínárjának egyik tagja. 
1903. Ascherson P. : Bericht über die 78. Hauptversammlung zu Rheinsberg. 
(Verh. des Bot. Yer. der Prov. Brandenburg, p. YII.) 
A város környékén kiveszett növényekről többek közt az Aldrovandá- ról 
szól. Menz mellől kipusztult. 
« Delpino F. : Sulle piante a bicchieri. (Bull, dell Orto Bot. di Napoli. 
I. p. 63.) 
Az Aldrovanda levelének bogárfogó képességéről. 
« Holzner : Zur Litteratur von Aldrovandia Monti. (Mittheil. d. Bayer. 
Bot. Ges. p. 282.) 
Kimutatja, hogy MoNTi-nak az Aldrovandá- ról szóló leírása nem az Act. 
Bon.-ban, hanem a Commentarii Bononiensis-ben jelent meg, holott a szer¬ 
zők állandóan az úct. Bon.-t idézték. E hiba forrása CHENON-ig (1751) vezet¬ 
hető vissza, kinél csakis sajtóhiba lehetett. 
« Komarov Y. : Flora Manshuriæ. (Acta Horti Petropolitani. XXII. p. 389.) 
Az Amur folyó mocsaraiban. 
1904. Fenner C. A. : Beiträge zur Kenntniss der Anatomie, Entwickelungs¬ 
geschichte und Biologie der Laubblätter und Drüsen einiger Insektivoren. 
(Flora. XCIH. p. 335.) 
Értékes munka, melyben részletes adatokat találunk az Aldrovanda leve¬ 
lének szerkezetéről, mirigyszőreinek fejlődéséről és a lemez biológiájáról. 
