378 
MOESZ GUSZTÁV 
1904. Schube Th. : Flora von Schlesien. Breslau, p. 191. 
Sziléziából hat termőhelyet említ. 
« Thomé : Flora von Deutschland, Österreich und der Schweitz. Gera- 
Reuss. II. p. 237. 
1905. Makino T. : Observations on the Flora of Japan. (The Botanical Maga¬ 
zine. Tokyo, p. 24.) 
Jó leírása a japáni Aldrovandá- nak, mely Japán két helyén él. Virágzik 
julius- és augusztusban. Pártája zöldes. A virág rendszerint kinyílik és a 
szirmok nem hajlanak össze. Felfedezésének éve 1890. 
« Scholz B. Jos. : Die Pflanzengenossenschaften Westpreussens. Danzig, 
p. 82 et 84. 
A czystochlebi tó, a hol Caspary 1882-ben az Aldrovandá- 1 találta, ki¬ 
száradt, rétséggé alakították át. 
« Wagner H. : Illustrierte Deutsche Flora. Stuttgart, p. 323. 
1906. Diels L. : Droseraceae. (Das Pflanzenreich. IV. Heft. 26. p. 112.) 
Az Aldrovandá- nak legújabb összefoglaló ismertetése. Aldrovandá- 1 ír és 
nem Aldrovandiá- 1. A virágkocsány levélhónalji. A párta fehér. A termő¬ 
helyek felsorolása kissé hiányos. (Afrikát például kifelejtette.) Az eredeti 
rajznak mondott habituskép hibás. Főbb hibái : a virághoz tartozó levél- 
örvöt nem rajzolta kettősnek ; ugyanezen örv minden levelét lemezes levél¬ 
nek rajzolta ; a két virágot oly közel rajzolta egymáshoz, hogy közöttük, 
csak egyetlen egy levélörv van. A valóságban ez nem fordul elő. A szár alsó 
örvei visszafelé hajlanak, holott Diels rajzában mind elállanak. A habitus¬ 
képen a bogárfogó lemezek is hibásak. 
« Francé R. : Das Pflanzenleben Deutschlands und seiner Nachbarländer. 
Stuttgart. I. p. 482. 
Az ábra hihetetlen helyzetben mutatja be az Aldrovandá- 1 : a növény 
ugyanis csúcsi végét teljesen kidugja a vízből ! 
« Glück H. : Biologische und morphologische Untersuchungen über Wasser- 
und Sumpfgewächse. Jena. 2-ter Theil. p. 128. 
Szobában kultivált Aldrovandá rügyeinek megvizsgálta fagyálló képessé¬ 
gét. 12 drb. Aldrovanda-rügj , miután 10 napig jégben tartotta, egytől-egyig 
tönkre ment. 
Kutatja a turioképződést siettető és hátráltató körülményeket. 
« Haberlandt G. : Sinnesorgane im Pflanzenreich. Leipzig, p. 129. 
Az Aldrovandá- nak csuklóízülettel ellátott érzőszőreiről szól. 
« Pantu : Vallisneria spiralis çi Wolffia arrhiza in Romania. (Analele 
Academiei Romane. Bucuresci. p. 311.) 
Bukarest flórájában 1902-ben több ritka növényt fedezett fel, ezek között 
említi az Aldrovandá- 1 is. 
