A MAGYAR ALFÖLD SZIKLAKÓ NÖVÉNYZETÉRŐL. 
123 
a ható okot. Kiemeli, hogy a konyhasó nyilván méreg gyanánt lép fel ; a 
mellett azonban arra is utal, hogy minden sóoldat a gyökér vízfelvételét 
nehezíti meg. (Pflanzeng. p. 98—101.). Ha a magyar Alföld sziklaké nö¬ 
vényzetét az erdélyi, valamint a hozzánk legközelebb fekvő tengerparti 
halophyta növényzettel összehasonlítjuk, be kell látnunk, hogy a legfel¬ 
tűnőbb ökológiai tényezőnek közösnek kell lenni, vagyis hogy a konyhasó¬ 
nak más, könnyen oldható sóval szemben nincs különleges hatása, hanem 
a konyhasó és pld. a sziksó e tekintetben nagyon hasonlóan viselkednek. 
Kerner rámutatott arra, hogy a szikes és a gazos, trágyás, ammonium sók¬ 
ban gazdag talajon előforduló ruderális növények között nagy rokonság 
van; Borbás békésmegyei flórájában a «székes» talajokról, melyekchemiai 
analyzis adatai szerint a «sziksós» talajokkal szemben nem tartalmaznak 
söpörhető sziksót, számos jellemző, szikhez kötött fajt említ. Szóval a 
florisztikai adatot, még pedig a magyarországiak különös súlylyal bizo¬ 
nyítják, hogy nem a konyhasónak lehet különös hatást tulajdonítani, 
hanem az összes oldott sók egymáshoz nagyon hasonló, qualitativ érte¬ 
lemben azonos s bizonyára chemiai æquivalentia szerint quantitativ érte¬ 
lemben is egyenlő hatást fejtenek ki. Mindezek alapján a főtényezőt az 
oldat chemiai concentratiój ában keresem. Ha a talajoldat chemiai 
concentrati ója a főtényező, akkor világos, hogy a talaj egyszerű chemiai 
megvizsgálása nem elégséges annak növényökologiai megítélésére. Ugyanis 
ez esetben a talajnak összes alkatrészeiről szerzünk tudomást, a melyeknek 
pedig csak egy bizonyos csekély része oldódik a talaj vizében. Tulajdon¬ 
képen a talaj vizének s a benne oldott anyagoknak megvizs¬ 
gálására van szükség s csak ezeknek a chemiai ismerete hatalmaz 
föl bennünket növényökologiai megítélésre. Itt különösen rá kell utal¬ 
nom arra, hogy az úgynevezett «székes» talajokban is a talaj vizét nagy¬ 
fokú concentratio jellemzi, sőt hogy alkalmas helyen és kedvező 
időben belőle szintén IVa-sók virágoznak ki, világos jeléül annak, hogy 
a talaj vize nagymennyiségű oldott sókat tartalmaz, concentratiój a igen 
magas. Jelen tanulmányomban ezeket a kérdéseket nem fejtegethetem 
részletesebben, azonban az egyes növényfajok felemlítése alkalmával a 
megfelelő talajviszonyokat az említettek alapján jellemezem. 
Az eddig említetteken kívül a szikes talaj még más tulajdonságai 
jönnek tekintetbe. Tudjuk, hogy a szikeseken, nevezetesen a vakszikes 
helyeken olyan gyér a növényzet, hogy a talaj is, a növények is a nap 
és szél hatásának könyörtelenül ki vannak téve. A növények 
nem vetnek árnyékot sem a talajra, sem egymásra. Yakszíken a növény 
nagy mértékben átmelegedő és meleget visszavető talajon, maga is a nap¬ 
sugarak közvetlen hatása alatt áll. Azért természetes, hogy xerophil szer¬ 
vezetűnek kell lennie, hogy az itt uralkodó viszonyokkal megküzdhessem 
