124 
Di BERNATSKY JENŐ 
Még a talaj nagyfokú nedvességéhez kötött növények is gyö¬ 
kerükkel erősen átmelegedő vízben vagy földben, felsőbb testükkel pedig 
meleg, száraz levegőben vannak, a szárasztó szélnek s forró nap¬ 
sugárnak kitéve, úgy hogy legalább felső részükben is bizonyos tekin¬ 
tetben xerophil jelleműeknek kell lenniök. Florisztikailag kimutatható, 
hogy épen az erdei árnyékkedvelő növények teljesen hiányoznak a szike¬ 
sekről s azokra sohasem mennek át, holott napos helyen termő növények 
szikesen inkább találhatók. Itt nem mindig a szikes talaj direkt 
hatását kell keresnünk, hanem sok esetben egyszerűen az árnyék, a 
nyugodt, szélcsendes levegő hiánya, azaz az intenziv napsugárzás, a szá- 
rasztólag ható külső tényezők is szolgálnak okul. 
Figyelembe veendő még az is, hogy szikes területeink javarészt az 
emberi kultúra hatása alatt állanak. A gazda belátása szerint kaszálja 
a füvet, vagy pedig legelteti. Legnagyobb szikes területeink legelőkül 
szolgálnak. Általában maguk a növenyökologiai viszonyok s a növényzet 
kifejlődése határozza meg azt, hogy a gazda mit tart előnyösebbnek. Vak¬ 
szikes területeken alapjában véve kitűnő minőségű széna terem, t. i. táp¬ 
láló értéke igen nagy. Azonban a gazda mégsem kaszálja, egyszerűen 
azért nem, mert nem érdemes, t. i. a fű nagyon gyér és nagyon alacsony. 
Sokkal jobban használja ki, ha legelteti. Azonban némely esetben más 
•okok is vezérlik a gazdát s az esetleg kaszálásnak is használható terüle¬ 
tet legelteti, vagy pedig megfordítva, kaszálja a helylyel vakszikes, gyéren 
benőtt területet. Különösen a temesmegyei Károlyfalván találtam olyan 
kaszálókat, a melyekben vak szikes helyek voltak s itt Camphor osma 
ovata nőtt. Tekintettel arra, hogy a kaszálás és legeltetés hatása a nö¬ 
vényzetre mennyire különböző, természetes, hogy ezeket is figyelembe 
kell venni. Általában a legeltetés elkopárodást, a növényzet gyérülését, 
mesophil fajok pusztulását idézi elő s xerophil fajok elszaporodását vonja 
maga után, mert nyílt, szabad helyet biztosít nekik. Azért a sziklaké nö¬ 
vényzet kialakulására vonatkozólag nem elégséges a talajviszonyokat tár¬ 
gyalni, hanem még a növények társulására lényeges befolyást gyakorló 
kulturhatásokat is számba kell venni. 
Megfigyeléseim főleg a következő növényekre vonatkoznak: 
Andropogon Ischaemon L. Jó homokos helyen, partosabb oldalokon 
még szikesek közelében is található, kiváltkép legelt helyen, úgy hogy pl. 
Lepidium crassifolium közelében is szedhető (Fülöpszállás). 
[Andropogon Gryllus L.] Alföldünk oly jellemző homoklakója a 
szikeseknek még közelébe sem fér. Még Kún-Szent-Miklós és Fülöpszállás 
homokban gazdag szikesein sem találtam nyomát. Kis-Kőrösön homokos 
láp szélén találtam, tehát a talaj nagyobb fokú nedvességét is tűri, csak 
szikre nem megy át. 
