126 
m BEKNÁTSKY JENŐ 
való eltérés esetéről lehet szó; ismét mások ugyan jól megfontolják, mi¬ 
előtt valamely növényt hybridnek ismernek el, de az egyszer annak bizo¬ 
nyult növényt mindjárt fajnak tekintik és fajnévvel látják el. Utóbbira 
vonatkozólag az a véleményem, hogy bybridből is lehet faj, de nem 
minden esetben s faj névvel csak akkor érdemes ellátni, ha 
nagyobb elterjedésköre van, vagy nagy mennyiségben fordúl elő, 
úgy hogy növényföldrajzi tekintetben számottevő tényező. Mind¬ 
addig, míg csak egynéhány példányban, egyetlen egy pontról ismeretes, a 
hol a formáczió képére semmi befolyással nincs, addig felesleges külön 
fajnévvel ellátni, hanem leghelyesebb a szokásos hybridjelző mód szerint 
megnevezni. A hybridek kérdése phylogenetikai szempontból igen fontos 
és értékes ; azonban ha minden hybridet el is nevezünk külön fajnévvel, 
a phylogenetikának nem teszünk vele szolgálatot, de a szisztematika 
tanulmányozását végtelenül megnehezítjük. 
A két Crypsis-isij s a közbeeső hybrid-alak diagnosztikus jellemzése 
a következő : 
C. schoenoides. 
Szár nagy mérték¬ 
ben elágazó, minden 
ág kalászszal befejeződő. 
Levéllemez hosszabb 
mint a felfújt levél- 
hüvely. 
Nyelvecske (ligula) úgy¬ 
szólván semmi. 
A kalászt alul egy, rit¬ 
kán két levélhüvely 
fogj a körül. 
Kalász tojásalakú. 
(Hossza szélességéhez kö¬ 
rülbelül úgy aránylik, 
mint 2—3 : 1). 
C. schoenoides x alo- 
pecuroides. 
Szár nagy mérték¬ 
ben elágazó, a legtöbb 
ág kalászszal betetőző. 
Levéllemez átlag olyan 
hosszú mint a gyengén 
felfújt levélhüvely. 
A nyelvecske helyén 
hosszú szőrszálak van¬ 
nak. 
A kalászt alul egy le¬ 
vélhüvely fogja kö¬ 
rül vagy pedig csak tá¬ 
mogatja. 
Kalász hosszút ojás- 
alakú, sőt hengeres is 
lehet. 
(H : sz = 3 — 5:1) 
C. alopecuroides. 
Kevésbbé sűrtínel- 
ágazó, a legtöbb főten¬ 
gely másodlagos elágazás 
nélkül való. 
Levéllemez rövidebb 
mint a gyengén vagy 
legkevésbbé sem felfújt 
levélhüvely. 
A nyelvecske helyén 
hosszú szőrszálak van¬ 
nak. 
A kalász jóval hosz- 
szabbnyelű, legtöbbnyire 
alegutolsó levélnek 
hegye sem éri el. 
Kalász nyúlánk hen¬ 
geralakú, sokszor gyen¬ 
gén bunkó alakú. 
(H: sz = 5 — 10 : 1) 
