A MAGYAR ALFÖLD SZÍKLAKÓ NÖVÉNYZETÉRŐL. 
135 
a hol szabad homok is elég bőven van a talajban, úgy hogy könnyen 
meggyökeredzik és az őszi eső a talaj kedvezőbb vizkapacitása folytán 
hasznára válik. Ebben a tekintetben a hozzá hasonló C. flavescens-ie em¬ 
lékeztet, a mely szintén puha, jó homokos talajt kíván. A C. pannonicus-t 
nagyobb mennyiségben Fülöpszálláson találtam szintén homokot kedvelő 
obligátés fakultativ halophyták közelében. 
Scirpus maritimus L. A Scirpus maritimus tulajdonképen mocsár¬ 
lakó növény. Mivelhogy azonban a szikes mocsarakban, a hol a lúgos 
oldat nagyfokú concentratiója miatt semmiféle más Scirpus-i&j, de még 
a Phragmites sem nő, ez a faj mégis megterem, bizonyos tekintetben 
halophytának is kell tekintenünk. Az egész Alföldön elterjedt és álló 
vizekben, ha oldott sókban gazdagok, olyan nagy mennyiségben fordul 
elő, hogy a formáczió képét jelentékenyen befolyásolja. Minthogy szára 
szintén hároméin, a Scirpus triqueter-re emlékeztet, azonban már tekin¬ 
télyes lombozatáról rögtön megismerjük. A S. triqueter szikesek közelé¬ 
ben ritkán fordul elő, de annál inkább folyó vizek mellett, tehát a talaj - 
igény tekintetében lényegesen eltérnek egymástól. A S. maritimus typi- 
kus kifejlődését leginkább ott éri el, a hol nem túlságosan sós, de kövér 
agyagos és állandóan nedves, ki nem szikkadó talajban áll. Ellenben a 
Kis-Kúnság és Csongrádmegye lapos szikesein, a hol tavaszszal viz lepi 
el a talajt, de nyáron a mocsarak is kiszáradnak, ezrével terem ugyan, de 
többnyire eltörpülve. Nevezetesen a mocsarak széle felé, valamint a kisebb 
tócsákban igen gyenge növésű, holott a mélyebb mocsarak közepén, a hol 
a talaj nedvesebb marad, rendes kifejlődésü. A törpe példányokon rende¬ 
sen a virágzat is redukálva van, úgy hogy első pillanatra rájuk sem lehet 
ismerni ; f. monostachys Sond. néven Menyhárth is megemlékezik róluk 
(Kalocsa vidék, növénytenyészete p. 184.) A M. Nemzeti Múzeum her¬ 
báriuma alapján a nyíregyházai Sóstóban szintén a f. monostachys for¬ 
dul elő, 
Társulása. Mélyebb, szikes vizekben egymaga is sűrű állabot képez. 
A f. monostachys, melynek különben szisztematikai jelentősége nincs, 
mert kifejlődése csak a talajviszonyoktól függ, Kún-Szent-Miklóson He- 
leocharis palustris, Salsola Soda és Plantago tenui flora társaságában 
nő ; közelében, de már valamivel szárazabb helyeken a Crypsis mind a 
három ismert faja fordul elő nagy mennyiségben, ezt pedig a talaj emel¬ 
kedésével lépést tartva a Camphor osma ovata követi, úgy hogy itt vilá¬ 
gosan szíklakó növényzettel van dolgunk. 
Scirpus lacustris L. és a közelében gyakran előforduló S. Taber- 
naemontani nagyon szikes talajon nem nőnek, de gyengén elszikesedő 
mocsarakban találhatók. A két faj közötti különbség nagyon állandó, úgy 
hogy minden esetben jól felismerhetők. A megkülönböztethető főbb helye- 
