A MAGYAR ALFÖLD SZÍKLAKÓ NÖVÉNYZETÉRŐL. 
145 
Hogy miért van állandóan nedves talajhoz kötve, az szerveinek 
szövetképződésével függ össze. Mechanikai szövetei minimumra vannak 
redukálva. Saját magában nincs szilárdsága. Szilárdságot csak a szövetei¬ 
ben nagy mennyiségben felhalmozott víz feszítő ereje kölcsönöz neki. 
Állandó turgunyomásra szorul. Mihelyest több vizet veszít, mint a meny¬ 
nyit kap, lelohad, összeesik, a pusztulás fenyegeti. Ebben a tekintetben 
szíklakó növényeink közül legnagyobb ellentétje az Artemisia monogyna , 
melyet nagyfokú elfásodás s így mechanikai önszilárdság jellemez, tehát 
ideiglenes szárazságot nagyon is el tud viselni s szöveteiben beálló tur- 
gunnyomássülyedés nincs ártalmára. Mi sem természetesebb, hogy bár 
mind a két növény jellemző szíklakó növény, még sem keverednek egy¬ 
más társaságába: a hol egymáshoz közel fordulnak elő, ott tekintélyes 
talaj magassági különbség van, az egyik faj a mélyedésben, a másik a 
legmagasabb parton van megtelepedve. 
Salsola Soda L. A Saisola Kali-Yol szemben, mely utóbbi a ma¬ 
gyar Alföldőn valósággal gaz számba megy, a Salsola Soda igen ritka, 
úgy hogy a M. Nemzeti Muzeum növénytani osztálya herbáriumában csak 
három példányban volt meg, ezek közül is az egyik rosszul van meg¬ 
határozva. Azért újabb időben már-már kétkedni kezdtek benne, hogy ez 
a növény Magyarországon valósággal elő is fordul, s egyesek azt a véle¬ 
ményt hangoztatták, hogy talán csak a Salsola Kali- nak valami félre¬ 
ismert formája lappang alatta. Kétségtelen, hogy az utóbbi növény nagyon 
változó ; nevezetesen száraz, napos helyen igen zömök termetű s rövid 
levelű, árnyékosabb, nyirkosabb helyen pedig nyúlánkabb, terebélyesebb 
s különösen nyárfa-tölgyfaerdőbe betévedt példányok igen hosszú levelűek. 
Mindazonáltal a valódi Salsola Soda lényegesen eltér tőle. Ha ritkán 
akadtak rá, annak az az oka, hogy valósággal ritkább is mint a Salsola 
Kali, de még az is, hogy igen rövid életű és vegetatív testének szövetei 
oly zsengék, hogy elhalása után tökéletesen elpusztul. A Salsola Kali 
elhalt, száraz kóróját még a következő tavaszszal is fel lehet ismerni, jól 
megérdemli a « barlangkoró» nevet. He a Salsola Soda-m csak akkor és 
addig lehet rábukkanni, a míg zöldéi, virít vagy magjait érleli. Yégíil még 
az is megesik, hogy egyik-másik esztendőben ki sem fejlődik, mint pld. 
az 1904. rendkívüli száraz esztendőben, a mely évben előttem jól ismert 
termőhelyén junius hónapban megleltem ugyan csírázó félben, de már 
augusztus közepén nyomára sem akadtam és csak október közepében 
szedhettem a hosszas őszi esőzések után újból egy-két példányt. Az illető 
termőhely, a hol más esztendőkben százával terem a Salsola Soda, Kún- 
Szent-Miklóson van, a vasúti állomás és a város között fekvő szikeseken, 
az úttól jobbra, valamint e város és Tass között. 
Talajigényei. Határozottan szikhez kötött növénynek kell nevez- 
Annales Musei Nationalis Hurtgarici. III. 10 
