152 
Dl BERNATSKY JENŐ 
a nélkül azonban, hogy tulajdonképeni szikre átmenne. Mégis, az illető 
helyen még Aster pannonicus, sőt egy-egy szál Statice Gmelini is elő¬ 
fordul. 
Daucus Carota L. Parlag helyeken szikes vidéken is előfordul. 
[Bifora radians M. R] Ezt a temesmegyei, rendkívül kövér allu- 
viális rónákon igen gyakori s vetésekben seregesen is megjelenő egyévi 
Umbelliferát szikes helyen még nem találtam, ámbár a verseczi szikesek 
közelében levő búzaföldekben és útszéleken bőven terem és jellemző sza¬ 
gáról igen messziről felismerhető. 
Sedum caespitosum (Cav.) DC. Ezen növény egyike a legérdekesebb 
szíklakó növényeinknek azért, mert a rövid életű halophytáink legjellem¬ 
zőbb példájaként, jóformán csak hat-nyolcz hétig vegetál, ez alatt az idő 
alatt virágzik és magot érlel, de természetesen nagyon alacsony termetű 
marad. Junius közepén túl már teljesen el van száradva és a következő 
tavaszig fel nem éled többé magjaiból, úgy hogy épen csak május végé¬ 
től junius közepe tájáig találhatjuk. Ebből magyarázható, hogy miért 
maradt annyi ideig felfedezetlenül hazánkban. Hazai szikesről először 
Simonkai ismertette, Arad megyéből; a Flora exsicc. Austro-hungarica- 
ban is megjelent, Sedum deserti-hung arici néven (tévesen Abrudbányá- 
ról) (2569.) Azóta ismételten megtaláltam ezt az apró, még a Plantago 
tenuiflora-nál is gyengébb növényt Versecz szikesein, valamint Hódmező¬ 
vásárhelyen, úgy hogy Alföldünk délkeleti szikesein általában elterjedt- 
nek mondhatjuk. Úgyszintén Kún-Szent-Miklóson is megtaláltam a «Fe¬ 
hér tanya» felé, a hol igen bőven terem. 
Talaj igényei. A magyar Alföldön csak szikeseken, még pedig azok 
kellő közepén találtam. A verseczi szikesek kálumnitrátot is tartalmaz¬ 
nak, úgy hogy chemiailag nem igen válogatós, ha csak elég sűrű az oldat 
concentratiója. Sőt még az is kérdéses, vájjon feltétlenül sós talajhoz 
van-e kötve, mert a külföldi irodalomban vajmi kevés említést találunk 
arra vonatkozólag, hogy halophyta volna, többnyire sziklákról említik, 
de tengermellékről is. Minthogy a magyar Alföldön, mint említettem, 
csak szikesekről ismeretes, itt szíklakónak kell mondanunk. 
Physikailag a verseczi agyagosabb, keményebb talajon, Hódmező¬ 
vásárhelyen az iszapos, puhább talajon is jól megterem, úgy hogy e te¬ 
kintetben sem válogatós; Kún-Szent-Miklóson is jó sziksós, puhább tala¬ 
jon terem. 
Hydrographiailag semmi esetre sem mocsárlakó ; csak nagyon gyen¬ 
gén és rövid időre áradásnak kitett helyeken találjuk. A szikes legelőkön 
mindig vannak kisebb-nagyobb foltok, a melyek egynéhány czentiméter- 
rel magasabbak a környezetnél vagy kisebbszerü plateau-k, a melyekről 
a víz hamar lefolyik. Ezeken a máskülönben igen sík, de némileg emel- 
