A MAGYAR ALFÖLD SZÍKLAKÓ NÖVÉNYZETÉRŐL. 
153 
kedett helyeken terem a Seclum caespitosum legbővebben. Kaszálón is 
találni ott, a hol a talaj szikes volta miatt gyérebb a fű s a víz nagyon 
össze nem gyülemlik. 
Társulása. Az említett helyeken a talaj mindig nagyon gyéren van 
benőve. Különösen kevés az évelő növény. Csak egyes kisebb csomókban 
találkozik ott a Festuca pseudovina var . rutila Hack, vagy egy-egy Atro- 
pis . Annál több az egyévi növény, a mely azonban mind igen gyenge 
alkotásu, alacsony, kevéságu, ritka- s kislombu, minélfogva csak nagyon 
gyenge mezt alkotnak s a talajt be nem födik. Az illető fajok részben 
typikus sziklak ó növények, mint pld. az említett Plantago tenui [lora, 
Camphorosma ovata, Matricaria Chamomilla és a Sedum caespitosum, 
részben közönséges útszéli, ruderális növények, mint pld. a Capsella 
bursa pastoris , Draba verna, Sisymbrium Sophia, Promus mollis, 
Veronica arvensis és Poa annua, a sziket kedvelő, de különösen ruderális 
helyeken is gyakori Lepidium ruderale és Lepidium perfoUatum, vala¬ 
mint a rendkívüli, szokatlan kis termeténél fogva egyévesnek látszó Poa 
bulbosa var. vivipara. A szikeseken oly gyakori Nostoc szintén temérdek 
mennyiségben jelenik meg. Mindezek a növények itt, a Sedum caespito¬ 
sum társaságában, igen apróra nőnek, de termést hoznak, minélfogva 
első pillantásra rájuk sem ösmerünk, és ha a fajt felismertük, akkor is 
hajlandók volnánk azokat új varietások, pld. var. nana, var. monocephala 
néven elfogadni. Mivelhogy azonban egy pár lépéssel tovább, a hol üdébb 
és árnyékosabb helyen nő, a Matricaria Chamomilla vagy a Capsella 
bursa pastoris rendes fejlődésü példányát van alkalmunk szedni s e két 
szélsőség között minden gondolható átmenet is kínálkozik, nem szabad 
szisztematikai különbségre gondolni. Másrészt azonban nagyon figye¬ 
lemreméltó, hogy ugyanott, a hol természettől fogva alacsony termetű 
növények vannak, más, rendesen nagyobb termetű fajok is találhatók, de 
eltörpült alakokban. 
Életviszonyai. Az előbbiekből látható, hogy az illető helyen a nö¬ 
vények alacsony termetüek, törpék, javarészt egynyáriak s igen rövid idő 
alatt nemcsak virágzanak, de érett termést is hoznak. Hogy mi gyorsítja 
a Sedum caespitosum, valamint a többi említett növény életfolyását, hogy 
miért halnak el olyan gyorsan, s hogy miért bírnak rövid életük alatt is 
magot érlelni, annak nem egyszerű a magyarázata. A mi először is az 
élettartam rövidségét illeti, nevezetesen a korai elpusztulást, azt egyene¬ 
sen a talaj nyári kiszáradásának kell tulajdonítani. Az illető egyévi nö¬ 
vények gyökere gyenge, nem terjedhet mélyre ; a szikes, kopár talaj pedig 
a nyári szárazság beköszöntése alkalmával hamar kiszárad fölületén és 
kőkemény lesz. Benne a gyökerek okvetlenül elhalnak. A többéves növé¬ 
nyek gyökérzete mélyebbre terjed s a talaj mélyéből állandóan nedvessé- 
