158 
Dl BERNATSKY JENÓ 
kaszálás befolyásának köszönheti, a hol a kaszálók és legelők között éles, 
egyenes határt vonnak. A talaj mindkét részen ugyanaz, jobban vagy ke- 
vésbbé elszikesedett, szárazabb vagy nedvesebb helyek itt is, ott is van¬ 
nak. A növényzet a talaj kis mértékű változása szerint is változik, de a 
legelő és kaszáló éles, egyenes határait a növényzet feltűnően, ősznek 
idején már messziről mutatja. Ekkor ugyanis a legelők növényzete igen 
silány, kiaszott, szürkés szinű, a kaszálók pedig sajátságos, szokatlan, 
egynemű, de pompás lilaszinükkel messziről szembe szöknek. Nem mintha 
a legelőn ez a növény nem telepedne meg. De le van tiporva, tövig le 
van rágva s virágot, termést nem hoz. Ellenben a kaszálón nemcsak 
hogy meg van kiméivé, hanem a tavaszszal fejlődött, néhol meglehetős 
sűrű réti növények lekaszálása után a xerophil Statice Gmelini annál 
jobban kifejlődhetik. A júniusi kaszálás úgyszólván szabad levegőt és 
helyet biztosit ennek az őszi növénynek. A kaszálásnak köszönhető, hogy 
a budai keserüforrások körül is nagyon elszaporodott. A Kis-Kúnságon 
ismételten tapasztaltam, hogy kíméletlenül legelt helyen ez a növény 
kevés számban jelenik ; de a mint pld. Ononis spinosa vagy Prunus spi¬ 
nosa jelentkezik, ezeknek védelme alatt a Statice Gmelini is virágzik, a 
mi különösen lólegelőn látható. Ilyen helyeken a lerágott, de gyorsan 
megnövekedő oldalhajtások utján újból és újból virító, különböző növé¬ 
nyek, mint Gichorum Intybus, Gentaurea Cyanus, Centaurea panno- 
nica, Aster pannonicus, Achillea asplenifolia, Astemisia monogyna 
«depressus» alakjainak a társaságában fordul elő nagyobb számban. 
Erythraea pulchella (Sw.) Fr. Szikes vidéken gyakori, különösen 
ha a talaj homokot is tartalmaz. Azonban csak szálanként nő, igen gyér 
és alacsony nyári növényzetnek a tagja. Erythraea uliginosa (W. K.) = 
linarie af olici, Chlora serotina Koch, Passerina annua Wickstr., Plan¬ 
tago lanceolata L. társaságában a kiskunsági nyirkos talaj, frissen fel¬ 
tárt helyein találni, a hol még nagyon kevés a kivirágzó sziksó. Július¬ 
tól október végéig szedhető. 1904 szeptember 7-én Fülöpszálláson még 
virágzott. 
[. Marrubium vulgare L., M. peregrinum L. és az ezek társaságában 
mindig, bár kisebb számban megjelenő M. remotum Kit.] nem sziklaké 
növények, mert sem szikes kaszálónak, sem szikes legelőnek nem tagjai, 
hanem ruderális növények, nevezetesen lakott helyek közvetlen közelé¬ 
ben, szemétdombos, trágyázott, disznó és baromfi által látogatott helye¬ 
ken fordulnak elő, akár homokon, akár agyagon. 
Teucrium Scordium L. Nedves talajú homokos kaszálókon mocsa¬ 
rak, zsombékosok körül gyakori növény; a talajnak kismértékű elszike- 
sedése kedvére van s ilyenkor Plantago maritima, Aster pannonicus, 
Atropis distans , Rumex limosus , Taraxacum lepto cephalum, Achillea 
