162 
T>1 BERNATSKY JENŐ 
ken találtam, de alkalmas időben mindenütt, Temesmegyében, a Kis- 
Kúnságon, Szeged-Rókuson, Hódmezővásárhelyen, hol legelőn, hol kaszá¬ 
lón. Physikailag a legkeményebb sziken is megterem, de rendesen kisebb 
marad. Az iszapos, szabad homokszemeket bőven tartalmazó tiszavidéki 
szikeseken nagyobbra nő, mint Verseczen, mit nemcsak saját megfigyelé¬ 
seim bizonyítanak, hanem a M. Nemz. Múzeum összes herbáriumi anyaga 
is megerősít. Hydrographiailag nagyfokú nedvességet szeret. Jellemző 
példa arra, hogy tenyészete esős időjáráshoz van kötve. Az Alföldön 
május és június hónapokra a legnagyobb esőmennyiség esik; ekkora 
talaj felső rétegeiben a partosabb szikes helyeken is állandóan többé- 
kevésbbé nedves és a tavaszi hóolvadás óta az áprilisi, májusi napsugár 
még nem nagyon szárította ki a talajt. A mint azonban a talaj felső réte¬ 
geiben erősen kiszárad, a gyenge szervezetű, gyenge gyökérzetű növény 
elszárad. Száraz idő után bekövetkező újabb, bő esőzések hatására, a még 
végleg ki nem száradt növényből új oldalhajtások fejlődhetnek, a melyek 
azonban a júliusi időszakban mégis teljesen tönkre mennek. Itt rövid idő 
alatt az egyévi növény ugyanazt ä viselkedést tanúsítja, a mit számos 
évelő növény az egész év lefolyása alatt, hogy t. i. száraz időjárás esetén a 
tenyészetben némi szünet áll be, utólag bekövetkező nedvesebb időjárás 
hatására azonban újból föléled. Mivelhogy a P. tenuifloranak a talaj felső 
rétegében elegendő nedvességre;van szüksége, azért nagyon partos helye¬ 
ken, péld. az Artemisia monogyna társaságában nem igen találjuk, de 
annál inkább szikes pocsolyák közelében, a hol még a Solsola Sada is 
megterem. 
Társulása. Legelőn is, kaszálón is terem, de utóbbi esetben csak 
ott, a hol vakszikes talaj is kínálkozik. Igen gyakori társa a vele a tenyé¬ 
szet idejére vonatkozólag úgyszólván teljesen egyetértő a Sedum caespi- 
tosum, továbbá a Matricaria Chamomilla törpe alakja, a Spergularia 
marginata, alkalmas talajon a Salsola Soda is. Kún-Szent-Miklóson 
törpe Scripus maritimus és Heleoeharis palustris alatt, szikes mocsár 
legszélén nő. 
Sambucus nigra, L. Magasabb termetű fás növényeink közül a két 
Ulmus- fajon kívül csak a Sambucus nigra található szikesek közvetlen 
közelében vadon előfordulva, a hol péld. még a Statice Gmelini is nő, 
különösen árokpartokon, kis nádasok szélén, szikes legelő és búzaföld 
közé eső helyeken. A Sambucus nigra az Alföld egyik leggyakoribb nö¬ 
vénye. Nincs alföldi talaj, a nagyon elszikesedett vagy állandóan víz alatt 
álló helyeket, valamint a mozgó futóhomokot kivéve, a melyen meg nem 
teremne. Akár a delibiati homok legbelsőbb részein járjunk, akár a Nyír¬ 
ség elhagyatott vidékein, ' akár szikes vidéken, a hol egyáltalán más 
fa megterem, ott a bodzafa is megtelepedik. Különösen akkor, ha egy 
