168 
Dl BERNATSKY JENŐ 
[Cirsium canum M. R] Nedves, különösen homoktalajú réteken 
igen gyakori és feltűnő nyári növény, a mely péld. még az Achillea 
asplenifolia és Pulicaria dysenterica társaságában is terem. Azonban 
szikes kaszálón nem találtam. A hol Statice Gmelini és Aster panno- 
nicus uralkodnak, ott már hiába keressük. 
A Centaurea Scabiosa L. közvetlen rokonságához tartozó Centau¬ 
rea Sadleriana Janka Pestmegyében és C. spinulosa Roch, a délvidéken 
szikeseket is megközelítenek utak szóién, parlag helyeken. 
Centaurea pannonira (Heuef.) Szárazabb helyen, különösen, a hol 
lovak járnak, Statice Gmelini és Aster pannonicus f. depressus társasá¬ 
gában, utóbbihoz hasonlóan eltörpülve, jelenik meg. 
Podospermum Jacquinianum Koch, és var. tenuissimum Borb. 
(=P. canum C. A. M. ?) Már május közepén szedhetjük első, késő ősz¬ 
szel utolsó virágját; a legforróbb nyáron is hol virágját, hol achenium- 
ját szedhetjük. Minél szárazabb, keményebb és szikesebb talajon fordul 
elő, annál törpébb, kevesebb ágú és egyszerűbb a levele. 1904 őszén, a 
kitartó, bő esőzések után, találtam egy példányt, melynek újból kihaj¬ 
tott egyik ága igen nagyra nőtt és sűrűn elágazva számos virágot hor¬ 
dott, de azonkívül egy-két virágú, törpe ága is voli A tulajdonképeni 
szíklakó alak és a tőalak között ott, hol a talajviszonyok kissé változnak, 
minden képzelhető átmenet található. 
Talajigényei. A var. tenuissimum nevű alak jellemző szíklakó nö¬ 
vénynek mondható. Különösen sziksós talajon szinte elmaradhatatlan s 
az igazi vakszíkre is kimegy. Physikailag a kemény, többé-kevésbbó agyag¬ 
tartalmú talajt szereti. Különösen a legelő állatoktól keményre taposott 
talajon is gyakori. Hydrographiailag nagyobbfokú víztartalmat határozot¬ 
tan kerül; mindig csak a kissé emelkedett helyekre szorul, a honnan a 
víz jó lefolyást talál, de nagyon száraz talaj sem felel meg neki. 
Társulása. A se túlságosan száraz, se nagyon nedves helyeken kivált¬ 
kép Festuca Pseudovina és Plantago maritima társaságában a leg¬ 
szebben fejlődik ki. Ulmán legelt helyen, kisebbszerű, alig 10—20 cm.- 
nyire kimagasló talaj emelkedések szélén a legsűrűbben terem. Innen 
lefelé, a mocsarasabb, nedvesebb helyek, kis sziki erek felé először Cam¬ 
pii orommá ovata, majd pedig Atropis limosa következnek; a talajemel¬ 
kedések tetején pedig már Achillea setacea, Lotus tenui folius, Poa pro¬ 
tenus nőnek. Kún-Szent-Miklóson néhol sűrű, de alacsony gyepet alkot 
számos más szíklakó növénynyel együtt. Azonban vaksziken is előfordul 
Lepidium crassifolium és Camphorosma ovata társaságában. 
Scorzonera parviflora Jacq. Károlyfalván találtam, lapos, nedve , 
fekete talajú réten, a mely nem szikesedett el nagyobb mértékben; 1902 
május 19-én csak egyvirágú alakját láttam. 
