174 
D; BERNATSKY JENŐ 
Azért némely esetben egy bizonyos fajt sűrűn találunk, máskor egy szálra 
sem akadunk belőle. 
3. Kaszált helyen legalább tavaszszal, június végéig, réti növényzet 
van, mely kedvezőtlen talajviszonyok mellett gyérebb is lehet, de alapjá¬ 
ban véve a középeurópai rétekkel egy kategóriába tartozik. Legelt helyen 
már tavaszszal is oly alacsony a növényzet és a réten domináló fajok 
annyira el vannak nyomva, hogy határozottan a steppe képét mutatja. 
Az őszi vegetáczió kaszált helyen nagyon sajátságos; nem azonosítható 
a legelő roppant szegényes vagy igen gyér növényzetével, a mely igazi 
pusztai benyomást kelt, de rétnek sem nevezhető, legalább physiogno- 
miailag nem, mert nem a zöld szín az uralkodó és nincs magas, sűrű fű 
alkotta szőnyeg. Általán kimondhatjuk, hogy a kaszáltatás inkább a réti 
növényzet kifejlődését engedi meg, a legeltetés ellenben határozottan 
pusztai kialakulást okoz. Alföldi kiimánk alatt szikes talajon 
legeltetés esetére typikus rét nem fejlődhetik ki. 
Minthogy legalább kaszált helyen tavaszszal réti növényzet fejlődik 
ki, azért szíklakó növényzetünket nem mondhatjuk egyszerűen steppenek ; 
minthogy azonban másrészt a legeltetés a rét kialakulását már nem en¬ 
gedi meg és azonkívül még kaszált helyen is legalább nyárra szünet áll 
be s az őszi növényzet is nagyon eltérő, általában pedig a puszta képe 
uralkodik, azért réti növényzetnek sem nevezhetjük. Az igazat keresve, 
be kell vallanunk, hogy itt a réti és pusztai növényzet határán 
vagyunk; a növényzet a különböző helyi viszonyok szerint jobban köze¬ 
ledik hol az egyikhez, hol a másikhoz. Minél kedvezőtlenebbek a 
talajviszonyok és a kulturtényezők behatása, annál typiku- 
sabb pusztai növényzet szokott kifejlődni. 
* 
In der gegenwärtigen Arbeit werden eigene Beobachtungen mitge- 
theilt, die sich auf die Halophytenvegetation des Ungarischen Tieflandes, 
hauptsächlich auf die vorkommenden Arten, auf deren Yerhältniss zu den 
ökologischen Faktoren, ihre Antheilnalime in den Pflanzenformationen 
und auf verschiedene, pflanzengeographisch auffallende Erscheinungen 
beziehen. Um den Umfang der Arbeit nicht zu erweitern, wurden Lite¬ 
raturangaben nur ganz ausnahmsweise mit in Erwähnung gezogen. Aus 
demselben Grunde wurden auch die Fundorte nicht jedesmal aufgemerkt* 
An dieser Stelle sollen dafür diejenigen Punkte des Beobachtungsgebietes 
genannt werden, auf die sich die meisten meiner Angaben beziehen. Es 
sind dies die Orte : Yersecz, Ulma, Károlyfalva, Alibunár im südöstlich¬ 
sten Theile des Ungarischen Tieflandes ; Hódmezővásárhely und Szeged- 
