462 
m MAURITZ BÉLA 
A mért alapszögértékek jól megegyeznek a Miers 1 által megfigyel- 
tekkel : 
Autor Mieks 
(100). (101) = 46°14' 46°17' 
(100). (110) = 43 9 43 10 
(010). (011) = 48 7 48 7 
Hasonló jó megegyezés tapasztalható a többi szögértékeknél is, 
főkép a fényesen reűectáló {213} és {112} forma lapjainál; úgy, hogy a 
Miers által megállapított tengelyarány szolgált a számításaimnál kiindulási 
pont gyanánt. 
Összesen 20 kristályt vettem beható vizsgálat alá, a melyek közül 
18 ikernek, és csak kettő bizonyult egyszerű kristálynak. 
Hosszúra nyúlt óra-kerékalakú ikerképződmények igen közönségesek, 
de kristálytani orientálásuk és formáik megállapítása lehetetlennek bizo- 
nyúlt kifejlődési módjuk miatt. 
Kialakulás tekintetében egymástól élesen elválasztott typusok nincse¬ 
nek ; mégis meglehet különböztetni végletek gyanánt két főtypust, melyek 
egymással sok közbeeső taggal vannak egybekapcsolva : 
1. igen rövid prismás ■— zömök, táblás (7. ábra); 
2, tompa pyramisos typus combinálva a meglehetősen nagyra ter¬ 
mett véglapokkal (6. ábra). 
A biztosan megállapított formák száma huszonkilencz, melyek közül 
huszonhetet már Miers 1 2 az általa megfigyelt formák között sorol fel, míg 
a {021] domát Schmidt 3 említi a nagybányai bournonitról; egy macrodoma 
pedig {601} a bournonitra nézve új. Az észlelt formák a következőek : 
véglapok c = {001} 
a = {010} 
b = {100} összesen 3 
prismák m = {110} 
e = {210} 
l = {320} 
/•={ 120 } 
i — {130} összesen 5 
brachydomák n = {011} 
8 = { 021 } 
2' = {031} 
x — {013} összesen 4 
1 Mineralogical Magazine. VI. p. 59. 
2 Mineralogical Magazine VI. p. 59. 
3 Természetrajzi Füzetek XIV. p. 125. és Zeitschrift f. Kryst. u. Min. XX. 
p. 151. 
