BOURNONIT A BOLÍVIAI PULACAYO- BANYÁBÓL. 
463 
* 
macrodomák o — {101} 
X - {102} 
£ = {103} 
2 = { 201 } 
& = {301} 
g — {601} összesen 6 
pyramisok = {114} 
<P = {113} 
u = {112} 
y = {iii} 
fi = {332} 
g H {221} 
V = {211} 
Q — {121} 
8 = { 212 } 
O .= {213} 
§ = {214} összesen 11. 
Az egyes formák kifejlődését illetőleg a következőket említhetem. 
c = (001} a rövid- és vastag-prismás egyéneken nagy, a tompa 
pyramisos kristályokon kisebb lapokkal van képviselve, a melyek úgy¬ 
szólván csak kivételesen simák, rendesen azonban többszörösen megtörtek 
és hullámosak; mintegy nagyszámú apró lapok mozaikjából összetettnek 
látszanak lenni, melyekből csak egy kis részlet szolgáltatja a helyes, a 
véglapnak megfelelő reflexet. 
a = {010} mindig nagy és jól kifejlődött lapok alakjában van jelen, 
melyek néha függélyesen finoman rostozottak ; rendesen azonban simák 
és fényesek, esetleg a réz oxydatiója folytán ibolyásra futtatva. Ez az 
ibolyás futtatási szín a pulacayoi bournonitkristályokon igen gyakran 
fordul elő, azonban az ilyen egyének a kristálytani vizsgálatra a legjobb 
anyagot szolgáltatták, mivel ezeknél a reflexek nincsenek zavarva. 
b = {100} lapjai mindegyik kristályon nagyra termettek, simák és 
igen fényesek; ők a pulacayi bournonitkristályoknak legtökéletesebben 
kifejlődött lapjai, melyek sem rostozás, sem más egyenetlenséggel nincsenek 
befolyásolva. 
Az összes prismák függélyesen rostozottak. A leggyakoribb m = {l 10} 
meglehetős finom rostozással, de lapjai többnyire csak igen alárendelt 
szerepet játszanak a kristály elhatárolásában (pl. 3. ábra). Kissé ritkábban, 
de tetemesebb és igen mélyen rostozott lapokkal lép fel az e = (210} 
prisma ; az l = {320} forma csak tíz kristályon jelent meg kisebb, finoman 
rostozott lapokkal. 
Az f—{ 120} és i — {130} prismák rendesen együttesen lépnek 
fel, az előbbi nagyobb, az utóbbi kisebb sáv alakú lapok alakjában; a ki¬ 
csiny kristályokon e lapok teljesen simák, a nagy óbbakon függélyesen 
