466 
Dï MAURTTZ BÉLA 
|(7.l ábra), egy másikon, mely négy egyénből képződött, 20 forma volt 
felismerhető. 
Az ikerkristályok a közönségesebbek, a húsz megmért kristály között 
csak kettő volt egyszerű. Az összes ikrek inxtapositiok az alapprisma 
m — {110} szerint, penetratiot nem találtam. Legbonyolultabbak voltak 
a viszonyok annál az ikernél, a mely tulajdonképen ötös iker, öt külön 
egyénből összenőve, az egyes egyének ismétlődő közbeiktatott ikerlemez- 
kékkel zavarva. Ez utóbb említett, ismétlődő ikerlemezkékből álló iker¬ 
képződmények igen közönségesek, sokkal gyakoriabbak, mint a csupán 
két egyénből összenőtt ikrek. Az egyes lemezkék, különösen az (112) lap¬ 
jai, váltakozva fényesek és bársonyosan homályosak. Még a két egyénből 
álló ikrek sem symmetricusok az ikersík szerint, hanem az egyik egyén 
kicsi, a másik igen nagyra termett, úgy, hogy mindig (100) és (Oiü) 
lapok jönnek össze az ikersíknál 3°40'-nyi ikerszöggel; ugyanezt lehet 
constatálni az ismétlődő ikerlemezeknél is (10. ábra). 
A legjellemzőbb ikerzónák a prismazóna és az (1Ï0), (211), (101), 
(213), (112), (011), (121) és (110) lapok képezte zóna. Ez utóbbi nem 
szokott nehézségeket feltüntetni, mert ha az ikerlemezek sűrűn is ismét¬ 
lődnek, felismerésük nem jár nehézségekkel, mivel ez esetben e zónában 
sűrűn egymás mellett hosszú sávalakú lapok ismétlődnek, melyek azonban 
simák és nem rostozottak, úgy, hogy kölcsönös hajlásúk pontosan mér¬ 
hető. Ezzel ellentétben a prismazónában a formák megállapítása gyakran 
lehetetlennek bizonyult lemezes ikerösszenövés és erős rostozás miatt, 
különösen, ha az egyes lemezeken nincsenek jól kifejlődött doma és 
pyramislapok. Ép ennek folytán vált az a = {230} forma biztos megálla¬ 
pítása kétségessé, mivel ennek lapjai könnyen értelmezhetők egy másik 
ikerhelyzetben levő prisma lapjai gyanánt, miként ez az alábbi táblából 
is látható ; a lapok megjelenési módja pedig semmikép sem volt alkalmas 
minden kétely eltüntetésére. (lOO)-hoz mérve 
Ikeregyén 
száma 
1 
2 
3 
4 
5 
Ikerlap 
(1Ï0) 
(110). 
(110) 
(Tïo) 
Jellemző 
ikerszög 
— 
(ÍOO).(OIO) = 3°40' 
jobbra 
(100). (010) = 3°40' 
balra 
(ÍOO).(IOO) = 7°20' 
jobbra 
(100) (W) = 7°á0' 
balra 
15° 54' 
_ 
_ 
(130) 
17 48 
— 
' — 
HjSfl 
— 
(2101 
00 
CM 
— 
(130) 
_ 
- 
24 24 
— 
(ISO) 
-y— • 
24 41 
■H r 
— 
— 
— 
(3Í0) 
25 08 
(210) 
— 
— 
— '/ 
31 44 
— 
(120) 
(28Ö) 
32 01 
(320) 
— 
. — 
— 
32 28 
— 
— 
f ÍS 
,(Ü0),.. 
