ÚJABB ADATOK A ZSILVÖLGYI BETEGEK ELTERJEDÉSÉHEZ. 
299 
Az időrendben következő — területünket érintő — czikkek, 
Martonne E. (11) és Mrazec L. (Iá) dolgozatai jóformán kizárólag a 
tektonikai viszonyokkal foglalkoznak. De mégis megemlítem, mert min¬ 
denesetre különös, hogy ezen a vidéken csak burdigaleni üledéket és 
lignitet ösmernek. Vázlatos leírási módjuk mellett mindezekről az újdon¬ 
ságokról semmi részletesebb fölvilágosítást nem kapunk. Megjegyzem 
még, hogy a baniczai hágót egyikük sem tekinti a felső-kréta óta létező 
vízválasztónak. 
Ebben az időben (1897 —1902) teszi közzé Nopcsa a « Szentpéter¬ 
falvi rétegekben» talált dinosauriusokról szóló kisebb-nagyobb czikkeit, 
s ezzel együtt megállapítja azoknak felső-krétakorát. Igen érdekes az a 
kis czikke is (15), melyben a Halaváts-íóI aquitánba sorozott képződ¬ 
ményekről kimutatta, hogy azok részben szerion, illetve dániai , meg 
felső-mediterrán-korúak. 
De később Nopcsa is szinte megfoghatlan tévedésbe esik. 0 ugyanis 
azon a réven, hogy a daniennek bizonyult « Szentpéterfalvi rétegek» a 
földtani térképen aquitánnak voltak jelezve, a baniczai hágóig terjedő egész 
vidék így jelzett képződményeit is a felső-krétába helyezte. Ily irányú 
állásfoglalása a Petrozsényben tartott bányászati és kohászati kongresszus 
alkalmával (1903-ban) történt. Előadása valamivel utóbb nyomtatásban 
is megjelent (13). Ebben a czikkében a leghatározottabb formában kifejti, 
hogy az aquitánkorban. a cenoman óta létező baniczai vízválasztón túl 
szárazföld volt és így oligocénkorú szénréteg Hátszeg vidékén (Baniczától 
számítva) nincs. Ugyanezt a nézetét későbbi nagyobb munkájában (16) 
még részletesebben kifejti, sőt a vidék palæogeograüai és tektonikai jel¬ 
lemzésében igen nagy szerephez juttatja. Nem érthető azonban, hogy 
a HoFMANN-tól Rusornál gyűjtött aquitánfaunát mikép mellőzhette, 
illetve miért nem vizsgálta meg részletesen a merisori medenczét, mint 
a melyre az addigi irodalom oly sűrűn hivatkozott? Az sem lehetett 
titok, hogy Merisor—Krivádia környékén a salgótarjáni bányatársulat¬ 
nak sok zártkutatmánya van, 1 s ezenkívül a közeli és távoli környék 
számos amatőr bányásza is folyvást érdeklődik a terület iránt. 
Végül még csak Kalecsinszky könyvét (8) akarom említeni, mely¬ 
ben (p. 36) a Merisor és Krivádia környékén levő szénkutatások a pan- 
noniai emelethez tartozóknak vannak feltüntetve. Sőt utóbb még tetézi 
is ezt a furcsaságot, így írván : «E zártkutatmányokkal födött területen 
a neogénformáczió pliocénfoka (?) fordul elő, mely nagyon fiatal szenet 
1 Andreics munkájában (1), mely az említett petrozsényi bányászati kongres¬ 
szus alkalmából íródott, szintén határozottan kifejezésre jutott, hogy a baniczai hágó¬ 
tól E-ra is megtalálhatók a zsilvölgyiekkel egyidős kövületek, illetve képződmények. 
