300 
D? GAÁL ISTVÁN 
tartalmaz» (p. 177). Arról pedig, hogy ezt a teljesen különálló véle¬ 
ményt mivel lehet támogatni, egy sort sem találunk ebben a munkában. 
Ennyi — egymásnak ellentmondó — adat okvetlenül kihívja a 
terület közelében megforduló geológus érdeklődését. S miután közben 
szakértőnek is fölkérettem, többszöri kiszállásom alkalmával világos 
képet nyertem az itteni sztratigrafiai viszonyokat illetőleg. A rövidség¬ 
gel együtt bizonynyal az érthetőséget is alkalmas módon szolgáltam 
azzal, hogy a viszonyokat színezett földtani térképpel illusztrálom. 
A kristályos palákról, valamint a mesozóos képződményekről 
ezúttal nem emlékezem ,meg részletesebben. S miután ez utóbbiak is 
meddők (?), csak petrografiai és tektonikai tekintetben nyújthatnak érde¬ 
keset. Még csak azt jegyzem meg, hogy a Peatra Zanoaghei É-i lejtőjé¬ 
nek liaszkorú (?) képződményét szándékosan nem tüntettem föl, légióként 
azért, mert ezt a darabot magam nem jártam be kellő részletességgel. 
A mi az aquitán üledéket illeti, a cenoman mészkő-breccsiára tele¬ 
pült vörös, agyagos homokot említem legelőbb, melyben a régibb kőze¬ 
tek diónyi szögletes darabjai is láthatók. Legjobban a Tiszuvölgynek (a 
katonai térképen Tininerele) a Petroszivölgybe való betorkolása táján 
szemlélhető. Ez a vörös homok tényleg nagyon hasonló a hátszegi me- 
denczében több helyütt megfigyelhető dániai homokkőhöz ; s hogy én 
ezúttal — bár csak föltételesen — az aquitánba sorozom, oka az, hogy 
a merisori medencze szélének több pontján kibukkanó durva, fehér 
kvarcz-homokot a vörös homok æquivalensének tételezem föl, jóllehet 
az előbbi rendesen nagyobb abszolút magasságban van ; már pedig a 
fehér homokról azt tapasztaltam, hogy csak az aquitán képződményekkel 
kapcsolatban, a fekűben fordul elő (Petrosz, Merisor, Krivárdia, Nagy- 
Bár, Gyalu-Babi), míg Livádiától lefelé (E-nak) már nyoma sincs. 
Sajnos, hogy kövületet eddig nem találtam benne ; csak azt emlí¬ 
tem még, hogy itt-ott vékony kékes rétegek tarkítják. 
A kétségtelenül aquitán képződmények rétegsorát az előbb említett 
Tiszuvölgyben tanulmányozhatjuk. Igaz ugyan, hogy az EK-nek dűlő réte¬ 
gek csapásirányban vannak szelve, de a völgy tetemes esése (alig 4 km.-en 
250 m.) következtében aránylag kis bevágódások révén is áttekinthetők. 
Az előbb említett vörös homokkőre szürke homokos márga tele¬ 
pült, mely fölfelé mindinkább homokosabb. Betegei 3* 1 felé 45°-kai dűl¬ 
nek. Szerves maradványok csak a közbetelepült szénrétegek kísérőiként 
fordulnak elő. A látható két szénpad 30—40 cm. vastagságú. 1 A kísérő 
molluscumfaunából az alábbiakat említhetem : 
1 Múlt év őszén még könnyen hozzáférhető volt ez a hely, de újabbi bejárá¬ 
som alkalmával mesterséges földhányással befödöttnek találtam. A kövületes rétegek 
sem látszanak. 
