A MAGYAR ORSZÁG- 1 FOSSILIS' LIM IDÁKRÓL. 
247 
-hegység rhyolitjának kitörése s így a rhyolit tufával szervesen összefüggő 
üledék képződése a kréta időszak végére esik. 
A kérdéssel foglalkozó későbbi kutatók az itt felsorolt nézetek vala¬ 
melyikéhez csatlakoztak. 
Határozottan neogénnek (közép miocénnek) tekinti az egész 
cumplexust Inkey (1885) majd — egészen részletekbe menő szintezéssel 
— Primics (1896) s ezek alapján Koch (20. p. 98.) is. Bizonyítékaik: a 
Nagyág környékén gyűjtött középmiocén tipusú tengeri fauna ( Ostrea 
cochlear Poli, Pecten Leythaianus Partsch stb.), valamint a több helyütt 
előtűnő lignit-foszlányok. 
Napjainkban azonban határozottan Posepny nézete : a paleog én 
á t m e n éti i d ő kerekedett fölül. Ilyen értelemben ír a képződményekről 
Pálffy is erről a vidékről szóló nagy tanulmányában (29. p. 220—224), 
a ki főképpen a verespataki kvarczos homokkőben talált Cinnamomum « 
levéllenyomatra hivatkozik, a mely nemzetség Európában határozott 
terczier jellegű. Azonos eredményre jutnak Ferenczi (87. p. 9.), majd 
Papp Károly (36. p. 309.) is, mint a kik legrészletesebben foglalkoztak 
a «meddő üledékkel». 
A szóban levő rétegcsopórt SzABÓ-tól megpendített krétakorát 
Nopcsa báró (25. p. 165—166) igyekszik paleontologia! alapon megokolni, 
amennyiben Borberek mellett, jellegzetesnek tálát vörös üledékben Saurida- 
csontokat gyűjtött. Ezek alapján a kérdéses rétegek dániai emeletbe 
való tartozását hangoztatja. Verespatak kőzeteiről szóló munkájában 
beható petrografiai vizsgálatai alapján Szádeczky is a Szabó-Nopcs A-féle 
nézethez csatlakozik (28. p. 362), bizonyítékul azt hozva föl, hogy a rhyo- 
litos kőzetek kitörése úgy a Vlegyásza, mint a Pojána-Buszka területén 
a krétában történt, valamint hogy kréta-korúnak elfogadott üledékes 
képződményben rhyolitot talált. Teljesen meggyőző az a megállapítása 
is, hogy miután a «rhyolit eruptióját követő igen jelentékeny post vulkáni 
működés egészen megszűnt, mielőtt az amfibolos andezit kitörése meg¬ 
kezdődött volna», (ez utóbbi pedig a miocén elejére tehető) a kettőt nagyobb 
időköz választotta el. Végül pedig, bár határozott véleményt nem nyil¬ 
vánítottam, a mesozóos tipusú Lima grandis alapján én is ehhez a legutóbbi 
nézethez hajlottam. 
Hogy a meddő üledék korának megállapítása a mostani legújabb alsó- 
kénesdi lelet alapján mennyiben nyert végleges megoldást, most már csupán 
attól függ, hogy a lelőhely üledékes kőzete mennyiben illeszthető bele a külön¬ 
böző pontokon természetesen különböző petrografiai jellegű komplexusba. 
Helyszíni tapasztalatok nélkül szűkölködvén, csupán a Ferenczi 
czikkében. közölt részletes és pontos geológiai térkép adataira támaszkodva, 
úgy vélem, hogy az alsó-kénesdi pirites márga szerves, összefüggésbén van : 
