248 
Dl GAAL ISTVÁN 
a lelőhelyet körülvevő durva homokos-görgeteges komplexussal. Ezt a 
topográfiái elhelyezkedésen kívül az a tény is igazolja, hogy a felső-kénesdi 
kőfejtőben föltárt ilyen durva homokkőből származik az előbbi Mysi- 
dioptera grandis- példány, a melynek alapján ma már határozottan meg., 
lehet állapítani az itteni «meddő üledék» kréta-korát. 
A szint közelebbi pontos meghatározására az adatokat egyelőre 
nem tartom elegendőknek, de ha a francziaországi Acesta clypeiformis-t 
tartalmazó cenoman rétegeket vesszük irányadóul, s az Oppelia sp.-t út¬ 
mutatóul, kimondhatjuk, hogy a Zalatna-vidéki Limá- s üledék Nopcsa- 
féle daniennél mindenesetre jóval régibb képződmény. 
Végül még csak azt jegyzem meg, hogy a kérdés históriai taglalásá¬ 
ból is kiviláglik az ú. n. «meddő üledék» nem egységes volta. S az egyes 
kutatók ott tévednek, a mikor a vörös szín, kavicsszem-nagyság, meddő¬ 
ség, dislokáltság vagy más ehhez hasonló elv alapján foglalják egybe a 
valóságban a kréta közepe tájától a miocén közepéig képződött rétegsort. 
I. 
Gen. Mysidioptera Salomon. 
Ezt a nemzetséget szerzője a Mysidia-v ah mint legközelebbi rokon¬ 
ságban lévővel hasonlította össze (17. p. 117); ettől azonban lényegesen 
különbözik. Első sorban is Bittner csoportjának (14. p. 118) erősen Pla- 
giostoma- ra emlékeztető külseje van; s míg a Mysidia elülső pereme mere¬ 
dek, a Mysidioptera elülső pereme mellirányban szárayszerűleg megnyúlt, 
s ez által sok Aviculida-ídbjhoz (A. quadrata Bittm.) válik hasonlóvá. 
A cardinalis táj különbsége pedig abban áll, hogy a Mysidia- nál a ligamen- 
tum-árok a zárópárkánynyal párvonalasan fut, míg Salomon neménél 
ferdén hátrafelé irányul. 
Salomon különben ezt a Hallstadti mészből leírt nemzetséget — 
föntartással — a Mytilidae- családba osztja be s típusául a Mysidioptera 
ornata SAL.-fajt jelöli meg. 
Salomon után főkép Bittner foglalkozott ezzel a kagyló-nemzet¬ 
séggel, a st.-cassiani rétegek faunájáról szóló művében (18). Vizsgálatai 
kiderítették, hogy miután átmeneti formák útján kétségtelen típusos 
Lima-fajokkal is összefügg, a nemzetség, sőt valószínűleg még a Mysidia 
is a Lima- családhoz csatolandó. 
Legújabban Waagen (26. p. 113-114) foglalkozott ezzel a csoport¬ 
tal, a ki Bittner (18) tanulmányát kiegészítő munkájában egy igen ér¬ 
dekes alnemzetséget, a Pseudocesta- 1 különíti el. Az új alnemzetségbe 
tartozó egyetlen faja, a Pseud. Dieneri Waag. (26. tab. XXXIV. fig. 83) 
közel áll ugyan a Mysidioptera Cainalli Stopp. -fajhoz, de cardinalis tája. 
