A MAGYARORSZÁGI fossilis limidákról. 
255 
részt meg ezt a Radula alább következő részletesebb tárgyalása is meg¬ 
kívánja. 
Az alnemzetség típusa a Lima gig antea Sow., melyet hazánkból tud¬ 
tommal Tietze (9) említ először a krassó-szörényi hegység déli részének 
alsójurakorú, széntartalmú rétegeiből. Utóbb Vadász (35. p. 337) is föl¬ 
sorolja a Zengővonulat hasonló képződményeiből. A típus szerint tehát 
ebbe a kerek termetű, kis és csaknem egyforma czimpájú, középfekvésű 
ligamentum-árokkal bíró Lima- fajok sorolhatók. A mint Philippi (21. p. 624) 
kiemeli, az idetartozó fajok mindegyike előfelé erősen megnyúlt, s meglehető¬ 
sen boltozott. 
Bokonságát illetőleg Philippi Ezerint a Lima lineata Schloth. révén 
egyfelől a Mysidioptera- nemzetséggel, másfelől (a L. pectinoides Sow. révén) 
a Mantellum- mal hozható kapcsolatba ; sőt ugyanő még a Radula közeli 
rokonának is mondja. Elterjedése a paleozoikum vége s az eocén közepe 
közti időre esik; tehát határozott mesozóos forma. Még az alsókrétában 
is sok faja élt ; hanyatlása azonban annál rohamosabb, mert az eocénből 
már csupán a P. eocaenicum BAYAN-fajt említik. 
A hazánk területéről eddig leírt Plagiostoma-lajok sorozatát legújab¬ 
ban -Jekelius gazdagította lényegesen. A brassói mesozoicumról írt értékes 
munkái elsejében (39, p. 54) Keresztényfalva vidékének liaszkorú homok¬ 
kövéből a P. punctatum Sow. -fajt sorolja föl két helyről is. (A jó megtartású 
nagyobb példányt a Földtani Intézet múzeumában magam is megtekin¬ 
tettem.) 
A fiatalabb júrarétegek faunáját tárgyaló második kötetben (40.) 
a Bucsecs alsó dogger homokkövéből a P. Leesbergi Branco és ’ a ritka 
P. cardiiforme Sow. -fajokat, míg Hosszúfalu, illetőleg a Nagyhagymás, 
felső-tithon homokkövéből és sekély tengeri lokális mészzátonyképződ- 
ményeiből a Plagiostoma n. sp. indet, (egyenlőtlen oldalú, magasan boltozott, 
igen finom radiális bordákkal díszített alak), valamint a P. cf. tithonium 
Gemm. és P. cf. latelunulatum Boehm fajokat írja le. 
S ez a Lima-fajokban oly gazdag fauna határozottan szintén a partövi 
faciesből való, a melyhez hasonló van a Krassó-Szörényi és a Mecsekhegység 
megfelelő korú üledékeiben is. Sőt tovább mehetünk, mert hiszen úgy a 
bakonyi, mint au alpesi és kisázsiai triászban hasonló faciesben találták 
a Plagiostoma és vele rokon nemzetségeket. (Bittner, Lóczy, Salomon,. 
Waagen stb.) 
A Krassó-Szörényi hegység déli részéből az előbb már említett P. gi- 
ganteum Sow. fajon kívül Tietze a P. cf. exaltatum Terqu. fajt is fölemlíti. 
A Bakony triász-üledékeiből a P. distinctum Bittn. és P. aff. subpunctatum 
Orb. fajokat ösmeri irodalmunk; ifj. Lóczy Lajos pedig^ villányi calle- 
