A MAGYARORSZÁGI FOSSILIS LIMIDÁKRÓL. 
257 
Míg azonban az Mcesta-alnemzetségnél a ligamentum-árok a teknő 
gerinczvonalával, illetőleg a kagyló magasságával mintegy 45°-os szöget 
alkot (4. ábra), addig a Mysidioytera- fajok hajlott gerinczvonalát tekintve 
ez a szög mindig jóval kisebb (átlag 20°), szóval a központi helyzetet köze¬ 
líti meg. Egészben véve pedig, mint föntebb megjegyeztük, utóbbit Salomon 
(17. p. 118) föntartással maga is a Mytüidae- 
családhoz csatolta. Legfontosabb eltérés azon¬ 
ban mindenesetre a Mysidiojpterak íves, ille¬ 
tőleg az Acesták csaknem egyenes magasság¬ 
vagy gerinczvonala, a mely erősen Aviculida- 
Mytilida bélyeg, bizonynyal fontos boncztani 
szerkezettel van ok- és okozati összefüggésben. 
llyformán az Mcesfa-alnemzetség szárma¬ 
zását még mindig homály födi. Némi való- 4. ábra. Acesta miocaenica 
színűség szól azonban a mellett, hogy az őst Sism. zárószerkezete, 
a Lima Hermdnni Voltz csoportjában kereshet- (Sacco után.) 
jük. Ezt ugyan Philippi Ctenoides-nek hajlandó 
minősíteni, mások azonban (Sowerby, Koken, Quenstedt stb.) 
Plagiostoma- nak mondják. Zárószerkezetét sajnálatomra nem láthattam, 
s e miatt végleges véleményt sem alkothattam magamnak ebben a kérdés¬ 
ben, de a L. Hermanni- ra jellemzőnek mondott föltűnő byssus -réstájnak 
nyomait az A . Szabói fajon szintén fölismerhetőknek tartom. 
A franczia felsőkrétán kívül főként az olaszországi terciérben mond¬ 
ható elég gyakorinak az Acesta. Hazánkból mindössze három faját ismerem. 
Az egyik az alsókénesdi felsőkrétából származó Lima (Acesta) cf. clyjpei- 
formis Orb., a másik a NEUGEBOREN-től Pánkon a középmiocénből gyűj¬ 
tött, de sajnos, immár föl nem található L. ( Acesta ) miocaenica Sism., 
végül a harmadik a Hofmann KÁROLY-tól 1873-ban a budai oligoczénből 
(10. p. 209—210) leírt L. (Acesta) Szabói Hofm. 
E legutóbbival az alábbiakban bővebben óhajtok foglalkozni. 
Lima (Acesta) miocaenica Sism. var. Szabói Hofm. 
1873. Lima Szabói Hofm.— Hofmann: (10, p. 209, tab, XIV. fig. 1—3.) 
1911. Lima (Acesta) Szabói Hofm.— Lőrenthey (30, p. 1115). 
1915. Lima Szabói Hofm.— Papp (36, p. 308). 
A HoFMANN-tól leírt eredeti példány a Magyar Nemzeti Múzeumban 
van elhelyezve. Leírása megjelenésekor csak a búbfelőli félteknőből állott 
s így is van lerajzolva. (XIY. t. 3 a —c. ábra.) Utóbb (Lóczy szerint — 36. p. 
311 — 1876-ban) a kiegészítő alsó félteknő is előkerült s így valóban kívá¬ 
natos volt az immár teljes példány ábrázolása. Ehhez kérésemre Krenner 
17 
Annales Musei Rationalis Hungarici. XVI. 
