A MAGYAR ORSZÁGI FOSSILIS LIMIDAKROL. 
259 
a 
kőbelét a L. ( Acesta) SzabóitidLál példányának írja le és ábrázolja (10. tab. 
XIY. fig. 3b). De miután ez az ábrázolás meglehetősen elmosódott, a szóban 
levő kövület körrajzát kétszeresen nagyítva itt szintén közlöm. (6. ábra.) 
Kétségen kívül áll, hogy ezt semmikép sem tekinthetjük M cesto- 
fa jnak, sőt egyáltalán Limn-fajnak is alig. A zárópárkány hiányossága 
nem engedi meg a biztos meghatározást, de a meglevő bélyegek : alig rész- 
aránytalan, kerekded, igen vékonyhéjú teknő, picziny czimpák esetleg 
Limea- ra utalnak. A héj néhány megmaradt parányi darabkáján erősebb 
nagyítás mellett látható pikkely-dísz (6. ábra b) 
hasonló . ahhoz, melyet Hofmann is bemutat 
(fig. 3c) és a német szövegben részletesen leír, 1 
de a pikkelyek nem fedőcserép, hanem fazsim 
del/ módjára olaal-éleikkel is födik egymást. 
Bacco (19. p. 22) a Sta. Giustina melletti közép- 
oligoczénből említ hasonló alakot, a melyről 
szintén nem tud biztosat mondani, de Limea 
sp.-nek gyanítja, jóllehet a legfontosabb bélyeg: 
a fogak jelenléte nem volt megállapítható. 
A m. kir. Földtani Intézet múzeumában 
azonban már kétségtelen fiatal A. Szabói is van 
(ugyancsak a budai alsó-oligoczénből), melynek 
körrajza érdekesen egészíti ki a Sacco és Hoernes műveiben talált fiatal 
Acesta miocaenica Sism. csoportot. (7. ábra.) Határozottan szembeötlő a 
hasonlatosság az olaszországi középoligoczénből származó (I.) és á budai (IY.) 
fiatal Acesta- k között. Megegyezik az eléggé szabályos tojásidom a záró- 
párkánynak a magassághoz való aránya, s a legföltünőbb az elülső perem 
erős fejlettsége. 
Egyébként a fejlett példányok körrajz-csoportjában is (8. ábra) föl¬ 
tűnő a fossilis fajok megegyezése. Egyforma különösen a siphonális táj, 
az igen kis dorsális rés, a fejlettebb byssus -rés és a záróperem aránya, míg 
az elülső párkány fejlettsége némi ingadozást mutat. A budai példány 
kissé megnyúltabb, de a SACCO-nál (19. tab. V. fig. 28) ábrázolt var. stricta 
Sacc. még ennél is nyúlánkabb. 
A héjdísz, Hofmann megjegyzése szerint, a korral «meglehetősen» 
változik. A mint azonban föntebb láttuk, ő a fajváltozat fiatal példánya 
tekintetében s ezzel együtt a skulptura ingadozásának mértékében is téve¬ 
dett. Annál találóbb Sacco megjegyzése (19. p. 20.): «Azok a példányok,. 
6. ábra. Limea (?) sp. a 
buda-újlaki felsőoligocénből 
(a, kétszeresen nagyítva) és 
ugyanennek pikkelyes lié j - 
dísze ( b , erősen nagyítva). 
1 Eredetiben (10. p. 199): «Bei jüngeren Individuen ist die Schale ausserdem ähnlich 
einem Panzerhemde, mit sehr regelmässigen, in radialen Streifen geordneten, in ihrer 
Mitte gefurchten Erhöhungen bedeckt . . .» stb. 
17 * 
