260 
Dì GAAL ISTVÁN 
melyeket iszapos fenékről láttam, s a melyeket most márgás rétegekben 
találunk, általában keskenyebbek, rovátkáik finomabbak, mint a minőket 
homokos üledékekből származó példányokon észlelhetünk.» 
Igazán sajnálatos, hogy a budavidéki példányok egyikén sem látható 
a zárópárkány szerkezete, illetőleg a ligamentum-árok fekvése. Ebben a 
7. ábra. Acesta miocaenica Sism. fiatal 
példányainak bal teknői : I. Sacco 
tab. V. fig. 27; II. Hoebnes tab. 54. 
fig. 36; III. Sacco tab. V. fig. 23; 
IV. Budai oligocén példány. 
(Term, nagys.) 
8. ábra. Acesta-í&\oV. fejlett példányainak 
jobb teknői: I. A. miocaenica Sism. var. 
eogassínensis Sacco tab. 5. fig. 25; II. A. 
miocaenica Sism. var. Szabói Hofm. ; 
III. A miocaenica Sism. Sacco tab. 5. 
fig. 24; IV. A. excavata Fabr. 
(Term, nagys. fele.) 
tekintetben tehát meg kell elégednünk az olaszországi példányok analógiái¬ 
val. (2. ábra.) 
S mintán a többi elkülönítő bélyeg, a mit Hofmann a Sismonda 
fajával szemben fölsorol (10. p. 210.): ... «gyöngédebb héja, elől sokkal 
jobban tágult körrajza, sokkal alacsonyabb areája» világosan utal az iszapos 
fenékhez való alkalmazkodásra, nem habozhatom kimondani, hogy a budai 
oligoczén Acesta alakját különálló fajnak nem tekinthetjük, hanem csupán 
az Acesta miocenica Sism. nagyobb mélységben, iszapos fenéken élt válto¬ 
zatának. 
