266 
Di GAAL ISTVÁN 
Chemn. alakkörében. Természetes, hogy az ezzel való összehasonlítás 
folyamán lényeges különbségek mutatkoztak. Fontosabb azonban az, 
hogy tényleg döntő bélyegeket nem vett észre : a czimpa skulpturájának 
jellemző haránt bordáit, az elülső czimpa nyomát, s légióként, a bordák 
pikkelyeit. Ezzel szoros kapcsolatban van az a tény is, hogy a példány 
alig szorul kiegészítésre, mert 
jórészt az egész megvan ; 
erre a növedék vonalak le¬ 
futásából is következtethe¬ 
tünk. Légióként azonban az 
elülső czimpa helyzetének és 
alakjának kiegészítése hibás, 
valamint bizony nyal téves az 
a föltevés is, hogy a kettős 
héj elől-hátul tátongó. 
A tévesen imputált bé¬ 
lyegek leszámításával, ille¬ 
tőleg a meglevők kidombo¬ 
rításával bizonyossá válik, 
hogy ez a budai faj nem a 
Mantellum-, hanem a Radula- 
alnemzetségbe tartozik. Leg¬ 
inkább a Radula lima- fajjal 
vethető egybe, tekintve külö¬ 
nösen ennek az utóbbi fajnak 
rendkívül variáló mivoltát. 
Hl Minden kétségen felül áll 
azonban, hogy fajunk semmi - 
kép sem azonosítható a hazai, 
(Lapugy, Bujtur, stb.) kö¬ 
zép-miocénben, valamint a 
Bécsi Medencze, illetőleg Tou¬ 
raine hasonlókorú üledékei¬ 
ben is előforduló, s Hoer- 
nes (6. p. 384) szerint is a recens Radula lima-v al egyazon fajjal. 
A Sacco munkájában (19. IV. t. 28., 29. ábra) föltüntetett, s az észak- 
olaszországi közép-miocénből leírt R. Urna var. disjpar Micht. főként nagy 
bordaközeivel, a közép-pliocén-korú csöndes, mély tengeri üledékből való 
var. 'pliodis'par Sacco (IV. t. 32., 33. ábra), de még inkább az ugyanily 
korú var. jpliolonga Sacco (34. ábra) egész habitusa fajunkhoz némileg 
hasonlít. (Ez utóbbin még a bordák kígyózó lefutása is megvan.) Ugyancsak 
9. ábra. Radula praeínjlata Lőr. bal teknőjének 
lenyomata. Budapest, alsó-oligocén. (Term, n.) 
(Term. u. rajz. Leitner Aurél.) 
