ALBANIA HEMIPTERA-FAUNAJA. 
3 
tott az albániai Hemiptera-fauna mibenlétéről. Csak midőn Apfelbeck 
Yiktor, a szerajevói országos múzeum természetrajzi őre, a Balkán-fél¬ 
sziget bogárfaunájának kutatása közben a Hemipterákra is ügyet kezdett 
vetni és Albániában 1897-től 1908-ig nemcsak saját maga gyűjtött, hanem 
másokkal (Mustajbeg Kurbegovics, Latif Buljubasics, Winneguth 
Adolf és dr. Patsch Károly) is gyüjtetett Hemipterákat, állott annyi 
anyag rendelkezésre, hogy annak alapján magunknak Albánia Hemiptera- 
faunájáröl helyes képet alkothattunk. Ez az anyag, melyet Apfelbeck 
barátom feldolgozás végett hozzám küldött, jelenleg a szerajevói országos 
muzeum tulajdona ; de az érdekesebb fajokból a Magyar Nemzeti Muzeum 
számára is megtartottam példányokat P 
Albánia területéről 1 2 ez idő szerint összesen 277 Hemiptera-faj isme¬ 
retes, még pedig 227 Hetero ptera és 50 Homoptera. Ha az alább közölt 
rendszeres jegyzéket figyelmesen átvizsgáljuk, arra az eredményre jutunk, 
hogy 89 faj, vagyis az összes fajoknak majdnem egy harmadrésze a mediter¬ 
rán fauna képviselőiből áll, két harmadrésze pedig oly fajokhoz tartozik, 
melyek Közép- és Dél-Európában egyaránt el vannak terjedve. Ennek 
alapján kimondhatjuk, hogy az albániai Hemiptera-fauna egészben véve 
mediterrán jellegű. A 89 mediterrán faj közül 22 faj, tehát mintegy negyed¬ 
része észak felé nem terjed túl Albánia határán, 67 faj vagyis háromnegyed¬ 
része azonban Dalmácziában is előfordul. Az albániai Hemiptera-fauna 
tehát valóban összekötő kapocs Görögország és Dalmáczia faunái között ; 
a miből teljes joggal következtethetjük, hogy a magyar tengermellékre 
is dél felől, vagyis Albánia közvetítésével Görögország felől vándorolt be a 
fauna mediterrán elemeinek ha talán nem is egész összege, de legalább 
túlnyomó nagy része. 
Ami a mediterrán fajok elterjedését magában Albániában illeti, meg 
lehet állapítani, hogy a mediterrán jelleg a tengermelléken van legerősebben 
kifejlődve, kelet felé az ország belsejében azonban abban az arányban 
csökken, a mint a hegyes-völgyes vidékek tengerszín feletti magassága 
1 Az általam meghatározott albániai Hemipterák egy részének jegyzékét F. Schu¬ 
macher 1914-ben tndtomon kívüi «Hemipteren aus Albanien und Epirus» című dolgozatá¬ 
ban (Sitzungsberichte der Gesellschaft Naturforschender Freunde zu Berlin, 1914. p. 116 — 
127) közölte. Ez a dolgozat nehány téves adatot is tartalmaz, mely helyreigazításra szorul. 
Ugyanis az abban Odontotarsus robustus Jak., Aneurus laevis Fabr., Phyllomorpha lacerata 
H.-Sch. és Campylostira verna Fall, gyanánt felsorolt fajok nevei tulajdonkepen Odonto¬ 
tarsus pur jour eolineatus Rossi, Aneurus avenius Duf., Phyllomorpha laciniata Vill. és Campy - 
lostira orientalis Horv. var. miridita Horv. nevekkel cserélendők fel. 
2 Albániához számítom azokat a tiszta albán lakossággal biró területeket is, melyek 
a második Balkán-háború után 1913-ban Montenegrónak és Szerbiának jutottak ugyan, 
de a melyek a most folyó világháború után bizonyára szintén Albániához fognak csatol¬ 
hatni. Ilyenek Prizrend, Djakova és Ipek vidékei. 
1 * 
