538 
B5 MAURITZ BÉLA 
z{Olli} negativ forma nélkül. Ha az utóbbi jelen is van, soha sincsen 
olyan mértékben kifejlődve, mint a positiv rhomboëder. Általában nem 
nagy számmal találhatók az amethvst-kristályok. 
Még ritkábban lelhetők az ibolyaszinű apró — legfeljebb 1 mm-nyi — 
fluorit oktaéderek, a melyeknek viszonylagos kora a paragenesis sor¬ 
rendjében eddig nem volt megállapítható. 
Nagy mennyiségben találhatók a pyritpentagondodekaéderek, a 
melyek legfeljebb 3 mm-nyi átmérőt érnek el és nemcsak a repedések¬ 
ben és üregekben, hanem azok mentén magában a kőzetben is sűrűn 
behintve fordulnak elő. Néha a pyrit-kristályok még teljesen frissek, 
többnyire részben vagy teljesen át vannak alakulva limonittá. 
A zeolithekre nézve a következő paragenezist volt lehetséges meg¬ 
állapítani: legidősebb az epistilbit, a melyre reátelepedve több esetben 
találtam heulandit- és chabazitkristályokat ; a második a sorrendben a 
heulandit, a melyre két esetben találtam reátelepedve chabazitet ; a har¬ 
madik a chabazit és az utolsó zeolith a desmin, a melynek rostos nya¬ 
lábjait lépten-nyomon találhatjuk az előbbiekre reátelepedve; végül mint 
legutolsó a paragenesisben lép fel a calcit. 
Az epistilbit — egyike a legritkább zeolitheknek többnyire csak 
jól kristályosodva található. Kristályai vagy egyenként lépnek fel vagy 
pedig számos kristály légyezőszerűleg egymás mellé sorakozva jelenik 
meg ; azonban utóbbi esetben is felső végén minden kristály szabadon 
van kifejlődve. Y égül elég gyakori az az eset is, hogy az epistilbit kristá¬ 
lyok vertikális tengelyükkel párhuzamosan a kőzet felületére teljesen reá 
vannak nőve és csakis a prizmalapok vannak szabadon kifejlődve. 
A jól kifejlett, legfeljebb 3 mm-nyi epistilbitkristályok kevés lap 
által vannak határolva. Egyszerű egyének nem fordulnak elő, hanem 
csakis ikerkristályok találhatók. Az összes észlelt formák a következők : 
c = {001} 
b = {010} 
a = {100} csak mint ikerlap 
m = {110} 
u — {011} 
Az ikerkristályok két törvény szerint képződtek : 
1. a ritkább törvény: ikerlap a prizma 10} egyik lapja; ez 
ikertörvényt csak két esetben észlelhettem ; 
2. közönségesebb ikertörvény : ikerlap a véglap a {100} egyik lapja, 
az összes eddig talált kristályok — kivéve az 1. alatt említett két 
ikert — mind a 2. szerint képződött ikreknek bizonyultak. 
Az a{100} szerinti ikrek külső kiképződésükben rhombos sym- 
metriát tüntetnek fel. Más lelőhelyeken egyszerű kristályok szintén nem 
