542 
Di MAURITZ BÉLA 
Rinne 1 beható vizsgálatai révén ismerünk pontosabban ; a különféle 
lelőhelyekről származó heulanditek optikailag nem teljesen azonos visel¬ 
kedést mutatnak. 
Áz összes heulanditekben, így a nadapiakban is, az optikai ten¬ 
gelysík merőleges a symmetriasíkra. A kristályok máskülönben optikai¬ 
lag nem homogének. Ha egy nadapi 
heulanditkristályból a symmetriasík- 
kal parallel a metszetek egy soro¬ 
zatát készítjük, akkor a következő 
megfigyeléseket tehetjük. (3. ábra.) 
A legszélső metszet optikailag egy¬ 
nemű ; a a tompa ß szögben foglal 
helyet ; fehér fényben mérve 
a : a = 16—18° 
a bisectrixek dispersiója igen erős, 
/?<v; a tengelyszög ingadozó, de 
meglehetős nagy 2Zü= 70—90°. Már 
a következő metszeten látható, hog}^ 
csak a metszet belseje optikailag 
homogén, míg a metszet szegélye a 
(001}, {201}, {lOl} stb. lapokhoz 
tartozó sectorokból áll, a melyek¬ 
ben a kioltás kissé eltér a középső 
mező kioltásától, de a mindig a 
tompa /5-ban foglal helyet. Fehér fényben mérve, két kristályon az 
a : rt szög 
1. kristály 
2. kristály' 
a középső sectorban , 
16° 
17*5° 
a {001}-hez tartozó sectorban 
6° 
10° 
a {201}-hez tartozó sectorban 
0° 
8° 
A kerületi sectorokban a tengelyszög sokkal kisebb, mint a középső 
mezőben, sőt néha a két tengely csaknem egybeesik. 
De maguk az egyes sectorok optikailag még mindig nem homogé¬ 
nek, hanem — akárcsak egy plagioklas — ikerrovátkosak ; az egyes 
rovátkák párhuzamosan haladnak a (001J, (201] stb. lapokkal, szóval 
a külső természetes kristálylapokkal. Az egyes rovátkák kioltási szöge 
egymáshoz képest ugyanazon sectorban csak 2 — 4°-ot tesz ki. 
1 Rinne : Über Faujasit und Heulandit. (Neues Jalirb. f. Min. Geoi. Pál. 
1887. II. 25.) 
C 
