ÁSVÁNYTANI KÖZLEMÉNYEK. 
79 
oszloposak. (1. és 2. ábra.) Nagyobb és tökéletesebb kristályokat a kis 
kézipéldányok feláldozása nélkül nem lehetett volna leválasztani. 
A cupritnak apró (0*5—1 mm.), fényes oktaéderei o {111} fehér¬ 
táblás baryt kíséretében fordulnak elő, több helyütt a termés réz közvetlen 
szomszédságában, azzal összenőve találhatók; néhol a cuprit a rezet 
körülnőtte, erre telepedett, ügy az előfordulási körülmények, mint a 
kisérő társásványok arra vallanak, hogy a réz és cuprit itt is a chalko- 
pyrit oxydálásának és a keletkezett rézszulfát későbbi redukálásnak ter¬ 
mékei, mint azt Knop A. 1 és Wibel F. 2 megfigyeléseikkelés kísérleteikkel 
már régebben bebizonyították. 
A baryt egy kvarczos limoniton ül, a mely utóbbiban chalkopvrit 
szemek is láthatók ; több helyen a limonitot másodlagos képződésű 
malachit vonja be. A barytkristályok sárgás fehérek, a kicsik részben 
átlátszók, a nagyobbaknak csak szélei. Hosszúkás, négyszögű vékony 
táblái (3—6 mm) körülnőtték és belsejükbe zárták a cupritot; többnyire 
hypoparallel állásban összenőtt csoportokat alkotnak. Az uralkodó c {001} 
lap a vicinális piramislapoktól, vagy a rájanőtt apróbb egyénektől egye¬ 
netlen felületű; a dómalapok d {102} és o {011} pedig görbültségíik 
miatt szintén nem mérhetők, csupán az m {110} és .p {111} egészen 
apró lapocskái simák, fényesek. 
1 Neues Jalirb. für Miner, etc. 1861. p. 539—550. 
2 Das gediegen Kupfer und das Rothkupfererz. — Hamburg, 1864. — Ref, 
Neues Jahrb. für Miner, etc. 1864. p. 855 és 1865. p. 410. 
