80 
ZIMÁNYI KÁROLY 
2. Sphalerite baryt és galenit Rozsnyóról. 
A rozsnyói sphaleritre 1 vonatkozólag az újabban gyűjtött anyag 
alapján, amely ugyancsak a „Szadlovszky“ bánya VII. szintjéről való, 
még a következőket közölhetem. 
A sphalerit mint fiatalabb képződés a tetraèdri! és chalkopyrit- 
kristályokra telepedett. A szorosan egymás mellé nőtt kristálykák néme¬ 
lyikén egy-egy teljesen sima, erősfényü tetraéderlapocska látható; de egy 
és ugyanazon a kristályon tetraédert és görbültlapú trigondodekaédert 
nem találtam, s igy nem állapíthattam meg vájjon egy és ugyanazon —r 
vagy különböző jellegű oktansokban fekszenek-e. 
Mint nagy ritkaság itt-ott fehér, részben átlátszó, a bázistól, 
továbbá {oki} és {hol} dómalapoktól határolt hosszúkás négyszögű 
fr«n/£-táblácskák ültek a darabon. A barytkristályok részben párhuzamos 
összenövésben, teljes felületükkel oly szorosan nőttek a darabhoz, hogy 
széttörésük nélkül mérésre nem választhattam le. A baryt későbbi képződés 
mint a tetraédrit, a mennyiben az utóbbinak kristályait részben magába 
zárta. 
Végül nagyon gyéren gyöngeíényű (/«Zemí-kristályok ültek a kézi¬ 
példányon; uralkodó alakjuk o {111}, kevésbbé fejlett volt a {100}, 
alárendeltek voltak egy meg nem határozható triakisoktaéder és egy 
ikositetraéder görbült lapocskái. Másutt a telérek üregeiben hexaéderes 
kristályokat is találhatunk, vagy oktaéderlap szerint hatoldalú, vastag 
táblácskákat. 2 
S. Pyrit és coléit Rozsnyó-Rudnáról. 
(3—5. szövegközi ábra és V. tábla, 5. ábra.) 
Rozsnyó-Rudnán a kincstári vasbányák sideri tjében és annak üre¬ 
geinek falain a pyritkristályok gyakoribbak mint a szomszédos Rozsnyón 3 . 
A rosszul kifejlett, egyenetlen- vagy rostoslapú kombinácziók alakjai 
csupán «{100}, e {210}, o {111} és a lapok görbültsége miatt közelebb 
meg nem határozható {h k 1}. A pentagondodekaéder lapjai, különösen 
a trigonos csúcsok felé görbültek, némelyek a középen egy tompa éllel 
mintegy megtörtek. A kristályok typusa hexaéderes, pyritoéderes vagy 
1 Annales histor. -natur. Musei Nat. Hung. XIII. 1915. p. 559—560. 
2 Annales hist.-nat. Musei Nat. Hung. XIII. 1915. p. 559. 
3 Melczer G., Gömörmegye ásványai: Eisele G., Gömör és Kishont törv. egyes, 
vármegyéknek Bányászati Monográfiája czimű munka 536. lapján. — Selmeczbánya. 1907. 
