ZIMÁNYI KÁROLY 
84 
rn 
lapocskája ismétlődik 2 (0111) mellett. A két uralkodó prismalapon a 
jellegző vízszintes rostozás az érdesség és a reátelepedett apró kvarcz- 
kristálykák miatt kevésbbé szembetűnő, különben is ezt a két lapot 
feketésbarna limonitkéreg is bevonta. A nagy rhomboéderlapok felülete a 
kvarczon sokszor látható viczinálislapoktól és szabálytalan 
emelkedésektől zavart. A kristály hegyes csúcsával szem¬ 
ben, a volt fennövési helyéhez közel r(1011)-el pár¬ 
huzamos rósz hasadási lap látható. 
Két oszloplap szerint vastagtáblás kristályok Luczia- 
bányán is közönségesek. 
Egy másik 9 V 2 cm 
hosszú 2 1 / 2 —3 1 /2 cm vas¬ 
tag kristály (12—14. ábra) 
négy uralkodó lapja m 
(TlOO, m (0110), m (1100) 
és m(0110) egy rhombos 
oszlopot alkot, a melynek 
hegyes éleit m(1010) és 
m ( 1010) to mpitj ák. A kris- 
tálynak mind a két végén 
teljes lapszámmal kifejlett 
a positiv és negativ rhom- 
boédernek három-három 
lapja, és pedig monoklinos 
habitussal. Az egyik végén 
r(1011) az uralkodó, a két 
szomszédos z (0111 és 
£(1101) keskenyek, jól- 
kifejlettek, a szimmétriasík (1210) volna; a kristály ellen- 
" lo» 
kező végén a két szomszédos r(0111) és £(1101) az 
uralkodók, a többi keskeny és kicsi lappal szimmetriásan 
fejlettek ki (lOlO)-hoz. Mindkét végén a csúcsok felé a 
rhomboéderlapok ismétlődnek. 
A kristály hosszának körülbelül felében egy m {1010} 
szerint vastagtáblás, ugyancsak minkét végén kifejlett, vala¬ 
mivel kisebb kristály nőtt hozzá, a főtengelyek egymás¬ 
sal 72°—75° szöget zárnak be; a nagyobb kristály a 
kisebbet részben körülfogja. 
A nagyobb kristály négy uralkodó oszloplapja közül 
kettő érdesebb és több helyen apró kristálykák benyomataitól likacsos; 
úgy a fő mint a ferdén hozzánött kisebb kristálynak egy-egy végén az 
14. ábra. 
