88 
ZIMÁNYI KÁROLY 
10. Hegyiből* Hónapatakről. 
A gömörvármegyei kristályos magnesittömzsök a mészkő telepekben 
fekszenek, többnyiré még más carbonátok is kisérik. A magnesitben 
üregek és hasadékok nem ritkák; ilyenek egyikében évek előtt (1905. 
vagy 1906-ban) a Koburg herczeg uradalmához tartozó magnesitbányában 
Burdapusztán, Rónapatak mellett „hegyibör“ fordult elő. 
A barnás-sárga szinű szabálytalanul görbült lemez több Q cm 
nagyságú és 2—4 cm vastag volt, az egész tömeg finom szálaknak, 
taplószerű szívós halmaza volt. 
Hasonló előfordulást említ innen először Illés V. 1 , csakhogy a 
vastag lepényalaku tömegek színtelen tremolithból és apró magnesit- 
rhomboéderekből álltak. 
Tudtommal nagyobb darabot azóta nem is találtak Rónapatakon, 
a mely a nagyobb magnesit termelésnél bizonyára a felszínre került volna. 
A veitschi (Stájerország) magnesitből Cornu F. 2 a hegyibőrt szintén 
mint ritkaságot említi. 
11. Pyrit és pseudomorphozája calcit után Vashegyről. 
Vashegyen nemkülönben a szomszédos Rákosbányán a pvrit nem 
gyakori; szép soklapú kristályok egyáltalában ritkák. 3 
A kincstári bányában az ERzsÉBET-táró XII. szintjén az apró pyrit- 
hexaéderek drúzák, vagy fürtös-gömbös halmazok alakjában ülnek a 
sideriten. 
A rimamurány-salgótarjáni v. részvénytársaság bányáiból a László- 
táró XX. szintjéről a pyritpseudomorphoza került ki. Az 1—2 cm. nagy¬ 
ságú egyszerű skalenoédereket 0*3—0‘5 mm. vastag, érdes vagy drúzás 
pyritburok vette körül; a pseudomorph kristályok belül üregesek voltak, 
a calcit teljesen kioldódott. A skalenoéderek alján apró pyrithexaéderek 
halmozódtak fel; a kézipéldány egyes helyein, gyéren vékohyoszlopos ; 
gipsz kristálykák láthatók. 
Vashegyen a calcitnak viztiszta, hegyes skalenoéderei előfordulnak 
limoniton; hasonlójellegű, de nagyobb kristályok találhatók az altáró meddő 
paláján is. Néhány év előtt a LÁszLÓ-táróból, messze a pátvaskőtől 
a fekete palának IV 2 m. hosszú, 50—60 cm. széles és 10—15 cm. 
magas üregéből egy 38—28 cm. méretű tábla került ki. A csaknem 
1 Adatok a Gömör megyében a Kis Sajó-patak és Balog-patak között fekvő terület 
geológiájához. (Magyar kir. Földi Intézet Évi Jelente'se. 1906. p. 204—241.) 
2 Zeitschrift f. prackt. Geologie XVI. 1908. p. 453. 
3 Mathem. és Természettud. Értesito. XXXVI. 1918. p. 410—411. 
