ÁSVÁNYTANI KÖZLEMÉNYEK. 
89 
sértetlen, szép példányt sűrűn fedik fehér calcitskalenoéderek, ezek kísé¬ 
rője kevés pyrit. Ottlétemkor Liposits Tivadar főmérnök úr, úgy ezt a 
szép példányt mint az imént leirt pseudomorphozát a Magyar Nemzeti 
Muzeum ásványtárának engedte át. 
12. Antimonit, avsenopyvit és pyrit Nagykmiczfcilváról. 
Nagykúnczfalva (régebben Helczmanócz) és Prakfalva határában a 
Rimamurány-Salgótarjáni vasmű r.-társaság több helyen vasérczet, ezen 
kívül még rézérczet (főleg chalkopyrit, kevesebb tetraédrit) is termel. 
Az előforduló ásványokat Zepharovich 1 felsorolta, Schmidt S. 2 pedig 
saját gyűjtései és megfigyelései alapján bővebbeket közölt. 
A nagykúnczfalvi bányászat élénkebb, a mióta az említett társaság 
modern eszközökkel és nagyobb munkaerővel dolgoztat. 
A múlt század nyolcz vanas éveiben az „Uj György“ bányatelken 
antimonitot találtak és arra rövid ideig, kezdetleges módon bányásztak is. 3 
A „Dániel “-táróban főképen szemcsés vagy pátos sideritet termel¬ 
nek, a melyben elvétve kis mennyiségben az antimonit szemcsésen vagy 
sugarasan fordul elő; még ritkábban fmomszálas, laza tollérczet is találtak, 
a mely kis fészkeket alkot a sideritben. Kisérő ásványok: vörösesbarna 
sphalerite vaskos vagy szemcsés pyrit és fehér, oszlopos Awan^-kristályok. 
A „Katalin “-táró bányáiban a pátvaskő mellett a rézércz — főképen 
chalkopyrit , jóval kevesebb tetraédrit — is gyakoribb és nagyobb mennyi¬ 
ségben fordul elő. 4 
Mind a két rézércz csak vaskosan található, hasonlóan mint az 
Érczhegység más vidékén fehér kvarcz kíséretében. 
A chalkopyritben fehér kvarczerek ágaznak el és 3—5 mm. nagyságú 
_p?/ní-kristályok közönséges kombinácziói ágyazvák; az e {210}, o {111} és 
ct {100} alakok többnyire egyensúlyban képződtek ki. 
Telérpéldányokon, melyek az imént felsorolt ásványok keverékei, az 
egészen kicsi vagy 2—8 mm. méretű, domásliabitusú arsenoyyrit- kristályok 
az említett érczek valamelyikébe, vagy a kvarczba nőttek. A brachydomák 
lapjai, különösen a nagyobb kristályoknál erősen rostosak, az oszlop¬ 
lapok simábbak. 
1 Mineralog. Lexicon. Wien, I. 1859. több helyén. 
2 Természetrajzi Füzetek. X. 1886. p. 32—34. 
3 V. ö. Schmidt S. munkája id. helyén. 
4 A nagykúnczfalvi bányaüzemben 1908-ban 14,302 tonna pátvaskövet, 1153 tonna 
barnavaskövet és 713 tonna chalkopvritet termeltek. (Papp K., A Magyar Birodalom 
vasércz- és kőszénkészlete. Budapest, 1915. p. 56.) 
