ÁSVÁNYTANI KÖZLEMÉNYEK. 
91 
a sideritben pyrittel és baryttal, a mely utóbbi a cinnabaritot zárványként 
is tartalmazza. 
A Droziak-telér kibúvása helyén Vereshegy közelében a kompaktabb, 
vaskos és fénytelen limonit üregeinek belső, felületeit barnás-fekete, finom 
rostos limonit (li) vonja be; az üregekben, vagy mellettük kisebb-nagyobb 
könnyen széttörhető gömbök vannak, a melyek héjas szerkezetűek és sárga 
vasokkerből (s) állanak. A kompaktabb limonitban vascsillám erek (vs) is 
húzódnak, a kisebb üregekben pedig szép vörös, porszem cinnabarit (ci) 
van. Ugyancsak az üregek falaira telepedtek az apró (V 2 —2 mm.) viz- 
tiszta baryt táblácskák (ba). Az előfordulást vázlatosan a 19. szöveg¬ 
közi ábrán tüntettem fel. 
A cuprit a cementációs zóna teléreiben ritka; néha a limoni tot 
gyér cupriterek ágazzák be és ezek egyes részein apró oktaéderek ülnek. 
Ugyancsak a limoniton 
találhatók a malachit-nak su¬ 
garas apró gömböcskéi, vagy 
pedig 3—10 mm. vastag ros¬ 
tos szerkezetű kérgei, a me¬ 
lyeknek külső felülete agya¬ 
gos-földes. 
Z akár fal va (előbb Zsa- 
karócz) határában az 1030m.- 
magas Klipphegy keleti olda¬ 
lán élénk a bányaművelés; a 
pátvaskőtelérek fő csapása 
K—-Ny, dőlésük pedig déli. 1 
A telérekben üregek és hasadékok ritkák, s ezért kristályodott ásványokat 
sem találni gyakran (sideritrhomboéderek, oszlopos kvarczok), különben 
is ásványokban Zakarfalván egyáltalában csekély a változatosság. 2 
A régibb 'időben itt is csak a felső szintek réz- és higanyérczeit 
(chalkopyrit, tetraédrit, cinnabarit) fejtették. Ezek a kéntartalmú érczek 
a mélység felé mindinkább fogynak; a fő érczes ásványokra nagyjából 
a következő magassági szintek (a tenger, felett) állapíthatók meg, a. melye¬ 
ken alul az illető ásvány már nem fordul elő. 
A higanytartalmú fakóércz elváltozásából képződött cinnabarit a 
1 L. Maderspach, Der Bergbau von Zsakarócz in der Zips. (Oester. Zeitschr. für 
Berg- und Hüttenwesen. XXIV. 1876. g. 175.) — W. Bartels, Die Spateisenstein- 
Lagerstätten des Zipser Comitat in Oberungarn. Berlin, 1910. p, 34—41. 
2 B. V. Cotta und E. v. Fellenberg, Die Erzlagerstätten Ungarns etc. — 
Freiberg, 1862. p. 114 és 192. — Schmidt S., Szepesmegyei ásványok. (Természetrajzi 
Füzetek. X. 1886. p. 32.) 
