92 
ZIMÁNYI KÁROLY 
teléreknek legfelsőbb szintjein fordult elő 800 m. magasságig, a mély¬ 
ségben, a hol most folyik a művelés, már nem találják. 1 A bécsi geológiai 
intézet példányai után említi Zepharovich 2 , hogy a cinnabarit pyrittel 
és kvarczczal fordul elő. A Magyar Nemzeti Múzeumnak régebb példá¬ 
nyain a cinnabarit a limonitot mint élénk piros por vonja be, vagy arra 
koncentrikus héjakban lerakodott; ugyanezeken a darabokon vaskos tetra¬ 
èdri is van és ebben elszórtan cinnabarit szemecskék. Szalánk felé a 
telérek nyugati ágaiban a fakóércz és a cinnabarit gyakoribb; a legfel¬ 
sőbb (vaskalap) szinteken az imént említett érczeket mind a barnavas¬ 
kőből fejtették. 
A tetraédrit és galenit , a mely utóbbit néha kevés sphalerit is kiséri, 
680 m.-ig nyúlnak a mélységbe; ezen a határon alul jelenleg is (640 m.) 
előfordul a chalkopyrit és a vascsillám. A gyakori vetődések közelében 
a chalkopyrit, a tetraédrit és a vascsillám nagyobb fészkekben is elő¬ 
fordulnak. 
Bindtbányán az arsenopyritnek jókora nagy kristályait a mellék¬ 
kőzeten gyakrabban találták 3 , magán az érezteléren pedig ritkábban 
aprókat. A „Grober “-telér felső szintjéről egy nagyszemű, pátos siderit- 
ben vaskos tetraédrit, chalkopyritszeinekkel és arsenopyritkristályokkal 
volt felismerhető. A telérkvarczból kioldott sok pyritkristály közt csak 
egy 2—3 mm. nagyságú dómásan kifejlett arsenopyritkristálykát találtam. 
A brachydomalapok erősen rostozottak és barázdáltak voltak, jelűket 
kétségtelenül nem állapíthattam meg; a többi lapok ugyan simák voltak, 
de a közelitő mérések ezeknél is csak orientálásra szolgáltak. (V. tábla, 
1. ábra.) 
Mérés Számítás 
(oki) : (oki) = 59° 49' (012) : (012) == 61° 24' 
57 24 
55 4 
(101) : (1(H) — 58 23 59 22 
(110) : (lTO) = 68 30 68 13 
Még ritkább Bindtbányán a cinnabarit ; a borsósárga, nagyszemű 
sideritbe hintve, vagy az utóbbin áthúzódó fehér kvarczerekben található, 
itt-ott a cinnabarit jó hasadása is szembetűnő. 
A kvarcz középnagy, többnyire tejfehér kristályai a siderit üregeiben 
találhatók viztiszta, kicsiny kristályok kíséretében. Bitkábbak a nagy, szín¬ 
telen kristályok; alakjaik m {1010}, r{1011} és 2 {0111}, nagyon ritkák 
1 Zeuschner, Über einige unbekannte Fundorte von Quecksilbererzen in Ungarn. 
(Berg- und hüttenmänn. Zeitung etc. Redig. von C. Hartmann. I. 1842. p. 245.) 
2 Mineral. Lexikon. Wien, I. 1859. p. 480. 
3 Földt. Értesítő. III. 1880. p. 33. és Természetrajzi Füzetek. X. 1886. p. 20. 
