ÁSVÁNYTANI KÖZLEMÉNYEK. 
97 
Faller 1 szerint a pyrittömzs vaskalapjában helyenkint található a kén 
tarkarézércz kíséretében. 1896-ban a „Felsőmagyarországi bánya- és 
kohómű részvénytársaság“ szomolnoki bányáinak kiállításán a „ György “- 
táróból eredő poralakú termés kén volt látható. 2 Valószínűleg ez is, 
nemkülönben a Faller-ìoI említett előfordulás a pyrit elváltozásakor 
keletkezett másodlagos eredetű kén, mint a milyet Fähndrich 3 még 
egyéb ásványokkal (voltait, arsenit, keramohalit, réz- és vasgálicz stb.) 
a szomolnoki kovandbányákból felsorol. 
Mint ismeretes, a másodlagos eredetű, ujabbképződésű kén a külön¬ 
böző sulfidok (antimonit, pyrit, galenit) elváltozásának eredményeként 
néha még soklapu, szép kristálykákbán is visszamarad. 4 Rio-Tinton 
(Spanyolország), a vaskalap mélyebb szintjein az arany- és ezüsttartalmú 
pyrit közelében itt-ott a másodlagos eredetű kén néhol nagyobb mennyi¬ 
ségben is felhalmozódik; az itt végbemenő átalakulási folyamatokat Vogt 5 
1899-ben megjelent értekezésében irta le. 
Az 1916. év nyarán Wick Gyula bányafögondnok úr a Felső' 
magyarországi bánya és kohómű részvénytárs. szomolnok-hutai kovand- 
bányáiból néhány nagyobb kézipéldányt adott át a Magyar Nemzeti 
Muzeum részére; egyúttal szóval és kérésemre levélben még bővebben 
is közölte az előfordulási körülményeket; ezekért a bányafögondnok úrnak 
ezen a helyen is köszönetemet fejezem ki. 
A szóbanforgó példányokon a kén tömör, barnás szürkeszinű, 
egyenetlen, kagylós töréssel és gyönge zsirfénnyel ; több oldalról a pél¬ 
dányokat még pyrit fogja körül. A kénben itt-ott kisebb üregek vannak, 
a melyekben ugyancsak pyritet, fehér összerepedezett kvarczot és egyes 
helyeken kevés sárga kén nyomait láthatjuk. Az egyik példányon kívül 
egy laza, fehér agyagszerü (sok Al- és ^-tartalmú) anyagba itt-ott faszén 
darabocskák voltak ágyazva. Egészbenvéve a megolvasztott és az újból 
megszilárdult kén jellege ismerhető fel a példányokon. 
Wick bányafögondnok úr közlése szerint csak a múlt század 
kilenczvenes éveinek vége felé és 1913-ban találtak a fekütömzsnek csak- 
1 Berg- und Hüttenmänn. Jahrbuch. XVII 1867. p. 195. 
2 Földt. Közlöny. XXVII. 1887. p. 43. 
3 Zeitschrift í. Berg-Hütten- und Salin.-Wesen. XLVI. 1898. p. 217. 
4 A szalónaki (Vas vm.), vagy az allchari (Maczedónia) antimoniton gyönyörű 
kénkristálykák találhatók. Mathem. és Természettud. Értesítő. XV. 1897. p. 336—340. 
Verhandl. d. k. k. Geol. Reichsanstalt, 1890. No. 17. p. 318. Hasonlóan az ouro-pretoi 
(Brazília) elmállott pyrit üregeiben. — Bull. Soc. Franç. de Minéralogie. XV. 1892. 
p. 123. és Tschermak’s Mineral, und petrogr. Mitteil. XIV. 1895. p. 411. 
5 J. H. L. VoGrT, Das Huelva-Kiesfeld in Süd-Spanien. (Zeitschrift für prakt. 
Geologie. VIL 1899. p. 250—251.) 
Annales Musei Natio'nalis Hungarici. XIX. 
7 
