98 
ZIMÁNYI KÁROLY 
nem ugyanazon a pontján nehány kilogramm ként, egyszer a Caritas-táró 
alatt, az u. n. Apostol-vágaton 8—10 kilogrammot. A kilenczvenes évek¬ 
ben a Caritas-tárón a légakna és Fund-akna közt, 1913-ban pedig az 
imént említett nagyobb mennyiségű ként. Mind a két előfordulás mállott 
és erősen odoros pyritben volt. 
A pyrit oxydácziójakor némely fejtőhelyen a hőfok lassanként 
35°—50°-ra is emelkedik, néhol annyira, hogy a íaácsozat, sőt maga a pyrit 
is meggyulad. Az üregekben és hasadékokban a kellő mennyiségű levegő 
hiánya folytán a pyrit kénjének egy része nem éghetett el, hanem meg¬ 
olvadt állapotban azokban összegyűlt. Ennek bizonysága a megszilárdult 
kén egész külseje és a darabokon talált faszén részecskék. 
Ez a kén tehát hasonlóan mint az arsenit és claudetit a pyrit- 
bányákban időnkint kitörő nagyobbmérvű bányatüzek eredménye, mint 
a milyen Szomolnokon az 1883. év végén pusztított. 1 
A pyrit és a kén közt több helyen egy sötét, indigókék, héjas¬ 
réteges szerkezetű, 1—3 mm. vastag ér húzódik; a képződmény könnyen 
széteső, lazaösszefüggésű apró fémfényű pikkelykékből áll, a melyek szilárd 
alapon késsel, sőt körömmel is szétnyomhatók, a nyomási felület sima, 
fémfényű; tűvel átszúrva a sötétkék ereket, annak behatolása mentén a 
felület szintén fémfényű, sima. Mindezek a physikai sajátságok covellin- ra 
vallanak, a mit ugyancsak a lángkisérletek és egyéb chemiai reakcziók is 
megerősítettek. Az ásvány könnyen megolvad, miközben az égő kén szaga 
érezhető; visszamarad egy feketésszürke gömb, mely a lángot a réz 
jellemző zöld színére festi. Szódával redukálva könnyen kapunk egy réz- 
gömböcskét. Az ásvány cyánkáliumban feloldódik; az oldatból a réz 
elektromos utón leválasztható. 
17. Két baryt Huny ad vármegyéből. 
(V. tábla, 2. és 3. ábra.) 
A dévai Várhegy barytja ismeretes 2 ; azonban a Déva környékén 
egykor miveit rézbányák ásványai közt sem Koch Antal 3 , sem Maros J. 4 , 
a ki innen szép pyriteket irt le, nem említik. A baryt a kissé elváltozott 
andesiten ül pyrit és hematit 5 társaságában, ritkán és csekély mennyiség¬ 
ben fordul elő; csak az egyik kézipéldányon találtam néhány fehér, rész- 
1 Földt. Közlöny. XVIII. 1888. p. 1—5. és Természetrajzi Füzetek. XI. 1887—88. 
p. 138. 
2 M. J. Ackner, Mineralogie Siebenbürgens etc. p. 151. 
3 Koch A., Erdély ásványainak kritikai átnézete. Orvos-természettud. Értesítő 
X. 1884. 6. kötet p. 47. 
4 Maros J., Pyrit Déváról. — (Földt. Közlöny. XXXVIII. 1908. p. 189.) 
5 Annales Musei Nation. Hung. X. 1912. p. 265. 
